64 



3. Danmarks Vedplanter og Halv-Vedplanter 



og de hænger slapt lige ned. De kan blive flere m lange, og paa 

 Grund af den forandrede Stilling til Lyset staar Naalene ud til alle 

 Sider. Den findes hist og her i Skovene blandet mellem de typiske 

 almindelige Former. Et Exempel er afbildet Fig. 46. Nær til Hænge- 

 granen synes man at maatte slutte Sorgegranen (f. pendula). 



I modsat Retning af disse to gaar Pyramidegran (»Vertikal- 



Skovene ; forneden er det normalt som Fig. 48, men højere oppe gaar 

 det mere og mere over i Slangegranformen. Det er formodentlig det 

 samme, som Helms omtaler nærmere S. 160 og afbilder S. 161 ; Højden 

 angives til 9 m. En Del mere udprægede Slangegraner findes af- 

 bildede hos Helms, opvoksede i forskellige Skove, deriblandt nogle fra 

 Feldborg Distrikt, der er fremkomne af Frø fra selve Distriktet. 

 Dette tyder paa, at Slangegran er en spontant opstaaende Form (Muta- 

 tion eller Monstrøsitet ?). I »Fra Naturens Værksted« (1915: 184) afbil- 

 des en Slangegran fra Ryget Skov ved Farum ; Hr. Blædel jørgensen 

 skriver, at en Del Rødgran, der var indplantet under Eg, fik Form af 

 Slangegran, idet Endeknopperne paa Grenene og paa Topskuddet 

 kom til Udvikling, medens alle Sideknopper viste sig udhulede vist- 

 nok af Rødmusen. 



Hessel man betragter Slangegranen som en Monstrositet , ikke 

 som Elementarart eller Varietet. De mest udprægede Individer har 



granen«), hvis Sidegrene stræber 

 opad ligesom hos Pyramidepop- 

 pelen. Helms afbilder et Exem- 

 plar fra Tisvilde Hegn. 



Fig. 45. To Træer af Rødgran i Randbøldal, 

 Juli 1909; de hører til to noget forskellige Typer; 

 det til højre nærmer sig Kamgranforruen. 

 (E. W.fot.) 



S 1 a n g e g r a n (f. virgata ( Jacq . ) 

 Casp.) har meget faa Grene af 1. 

 Orden, og de, som den har, er 

 temmelig tykke og grenløse eller 

 kun faagrenede, hvorfor de bliver 

 unaturlig lange og ofte slange- 

 form et krummede. Naalene staar 

 ogsaa her ud til alle Sider. I 

 øvrigt er Individerne saa forskel- 

 lige indbyrdes, at ikke to ligner 

 hinanden. En Begyndelse til denne 

 Form ser jeg i det Fig. 47 af- 

 bildede Træ fra Hareskovene; i 

 Toppen begynder Grenene at faa 

 den omtalte Form. Videre frem- 

 skredent er et Træ, som Skovrider 

 Weismann viste mig i Rold 



