3. Danmarks Vedplanter og Halv-Vedplanter 65 



et fuldkommen teratologisk Præg, og Formerne er lidet ensartede. 

 Han har 1908 givet en fortræffelig Skildring af de svenske Slange- 

 graner. Nogle er saa stærkt reducerede, at der kun findes et ringe 

 Antal Grene af 1. Orden; denne Form er vel den samme, som Lou- 

 do n beskriver under Navnet monstrosa, og som har en eneste ugrenet 

 Stamme. Slangegran-Formen optræder hos flere af Rødgranens paa 

 andre Maader afvigende Former og 

 tillige hos flere andre Arter Naale- 

 træer. Det er næppe sikkert stad- 

 fæstet, at den er frøfast. I Sverige 

 er Slangegranen funden hist og her, 

 den er endog enkelte Steder »be- 

 standdannende« (Hesselman), det vil 

 vel sige, at der er Arealer, hvor 

 Kaarene er af den Natur, at de 

 fremkalder mange Individer med 

 samme Misdannelse. Mindre rime- 

 lig synes mig Helms' Mening at 

 være, at de »vrange« Former paa 

 disse Arealer stammer fra eet Moder- 

 træ; det er vel i alt Fald kun en 

 Hypotese. 



Af andre Granformer nævner og 

 afbilder Helms Kuglegran (He- 

 stekostegran) fra Storarden Skov; 

 Dværggran; Tykbarket Gran; 

 Hungergraner og Overernæ- 

 rede Graner og flere andre. P . .„ r . . . , n 



° lig. 46. Gran med lange hængende Grene af 



Nogle af dem er Standpladsfor- 2. Orden, som selv er næsten uden Grene, 

 mer, fremkomne ved Jordbun- Ved Ledrebor * < E - w -> 



dens Ejendommeligheder, f. Ex. Mosejord, hvorom jeg henviser til 

 nævnte Afhandling. Et Exemplar af Rødgran, som jeg fandt i Jæ- 

 gerspris Nordskov, maa formentlig kunne kaldes Dværggran; den 

 havde den Høstakform, som Helms nævner (se S. 21 og Fig. 13). 



Der findes i Literaturen omtalt mange andre Vækstformer af Rød- 

 gran, som afviger fra den velkendte typiske, almindelige Form med 

 i fri Stand kegleformet, spids Krone, hvis Grene af 1. Orden gaar 

 vandret ud eller bøjer sig noget nedad, saa at de undertiden endog 

 naaer Jorden med Spidserne , og hvis Grene af 2. Orden staar i to 

 Siderækker vandret ud eller lidt nedadbøjede (Fig. 49). I det nord- 

 ligste Sverige og Norge er Kronen meget ofte høj og tynd, cylinder- 

 formet (Hesselman afbilder en saadan Form 1907, a: 76, OGP. 08: 



Bot. Tids. 35 (Warming: Skovene) 5 



