66 



3. Danmarks Vedplanter og Halv-Vedplanter 



232). Jeg antager, at dette er en klimatisk Standpladsform. Hos Syl - 

 vén (1908, 1909) og Brenner findes omtalt en Række andre Former. 



Foruden disse Forskelligheder i Totaludseende, kan alle Rødgra- 

 nens særlige Organer, som Naale, Kogler, Kogleskæl, Blomster osv. 



Fig. 47. Rødgran, der har noget af Slangegrans-Naturen i sig. 

 Hareskovene, 10. Maj 1915.. (E. W.) 



vise Afvigelser i Form, Farve osv. (se navnlig Witt rocks Tavler 

 1914). Disse Afvigelser er uafhængige af hverandre, og »en rent ud 

 uendelig Kombination af Egenskaber er derfor tænkelig« (Syl vén 

 1909); »næppe noget andet Træ har en saadan Formrigdom«. Sylvén 

 undersøgte 141 Træer i en Skov og fandt, at deres Karakterer afveg 

 saa stærkt fra hverandre indbyrdes, at næsten hvert Individ havde 

 sin særlige Karakter. Formen » versicolor « Wittrock, hvis Aarsskud 

 har gulhvide eller næsten hvide Naale, som dog hen paa Aaret bliver 

 mere grønne og det næste Aar helt grønne, undtagen de stærkt 

 skyggede, saa Prytz 1914 paa Stenderup Distrikt. Det angives, at 

 denne Forms Naale først danner Stivelse, naar de bliver helt grønne. 



Efter Koglernes Farve er der skelnet mellem forma erythrocarpa 

 og f. chlorocarpa. 



I Rusland mødes Rødgranen paa Halvøen Kola med Picea obovata 

 Ledeb., der ikke er skarpt adskilt fra den og maaske kun er en Va- 

 rietet (nærmere hos Kihlman; se ogsaa Figurer hos OGP. 08: 238). 



