76 



3. Danmarks Vedplanter og Halv-Vedplanter 



har forandret, men den betragtes dog kun som en Forløber for værdi- 

 fuldere Træer; dens Opgave er at dække Bunden, kvæle Lyngen og 

 fremhjælpe Rødgranen. Naar den har udført denne Gerning, maa den 



finde sig i at blive fjærnet og 

 brugt til Brænde eller til Fabri- 

 kation af Kul og Tjære. Som 

 Lætræ maa den vel betragtes 

 som opgivet. 



Bjærgfyrren optræder baade 

 som Busk og Træ, hos os i Al- 

 mindelighed mangestammet (Fig. 

 53), buskformet med flere, buefor- 

 met opstigende Stammer af nogle 

 cm Tykkelse (S. 16). Ved Udhug- 

 ning formes den en stam m et og kan 

 naa ret betydelig Højde (Fig. ÔÛ 1 . 

 Den naaer paa ugunstige Vækst- 

 pladser sjælden over 10 m Højde. 



En egen Form er » d e n f r a n - 

 ske Bjærgfyr«, som P. E. Mül- 

 ler indførte 1886; den har en en- 

 kelt, rank Stamme, der kan, om 

 end sjældent, naa 12,5 m Højde 

 med Tværmaal af 0,18 m 2 . løv- 

 rigt findes Bjærgfyrrens mange 

 Vækstformer afbildede af Schrö- 

 ter 3 . En Del af dem er maaske 

 kun Modifikationer. 



I Koglernes Form og andre 

 Karakterer er der stor Forskel. 

 Der adskilles 3 Hovedformer (Un- 

 derarter): uncinata, pumilio og 

 mughus, under dem en Mængde 

 Varieteter. O. G. Petersen be- 

 tragter ikke disse Hovedformer som holdbare. Overgangen mellem 

 dem findes ogsaa. »Et Sammenhæng mellem Kogleform og Vækst- 

 form kan man ikke paavise« siger Feucht. Nærmere i den anførte 



Fig. 54. Høje enstammede Exemplarer af Bjærgfyr 

 i Margrethelund Plantage ved Viborg. 

 (Sept. 1899). (Fot. Metzger.) 



7. Oppermann 1915. H. & O.: 1898- 



1 Nærmere P. E. Müller i T. f. Skb. 11 

 1902, Fig. 149. 



2 Figurer i Hedeselskab. Tidsskr. 1914; no. 20 (Chr. Dalgas) , Forst. Forsøgs- 

 væsen, 5, hvor forskellige Kronformer afbildes (Mündt). 



I Pfanzenleben der Alpen og i K. L. S.: 205. 



