3. Danmarks Vedplanter og Halv- Ved planter 



77 



Literatur. Den danner formodentlig Bastarder med Skovfyr (OGP. : 

 T. f. Skv. 15 B: 171). 



Lovspring- i Maj — Juni. Fra 10-Aars Alderen blomstrer den i 

 Maj — Juni; Frøene modnes i 2det Aar, men spredes først i 3die. 



Lit.: E. Dalgas, 1890—91. Chr. Dalgas, en Mængde Artikler i Hede- 

 selskabets Tidsskrift. Feucht, 1909, i Schenck & Karstens Vegetationsbilder 

 VIII, 3, Tav. 17. H. & O. : Kap. 15. K. L. S. Lebensgeschichte: 203. K. H. 

 Mündt 1915 i Forsti. Forsøgsvæsen 5. P. E. Müller, T. f. Skbr. 8, 9, 11; 

 1903. A. Oppermann 1915: FF. 5. OGP. 08 : 213; 16: 49. C.V.Prytz 

 i Salmonsens Lexikon. Schröter 1905 i Engl. Jahrb. 34, Beibl. 79; Pflan- 

 zenleben d. Alpen. Joh. Lange 1886: 101. 



Østerrigsk Fyr (Pinus Laricio Poir. var. austriaca Endl.). 



Østerrigsk Fyr har hjemme i Sydøst-Europa. Den indførtes 1837 i Dan- 

 mark og plantedes meget hos os, især for en halvhundrede Aar siden; den 

 er et meget nøjsomt og over for Blæst haardført Træ, der ogsaa kan opnaa 

 betydelig Størrelse (største Højde hos Lange 20,4 m, største Omfang 2,8 m), 

 men den er de fleste Steder bleven ødelagt af Snyltesvamp (Lophodermium 

 pinastri), og i 1882 blev dens Dyrkning endog forbudt i Statsskovene. Over- 

 klitfoged Ban g og andre vil dog ikke helt opgive den. Ogsaa af denne Art 

 existerer der en hel Del Vækstformer, og andre Afvigelser kendes ogsaa. 



En hel Del andre Fyrrearter findes plantede hist og her. Almindeligst 

 er maaske Weymouthsfyr (Pinus Strohns L.) fra det østl. Nord-Amerika, 

 som dog nu opgives, fordi den i saa høj Grad angribes af Peridermium 

 Strobi. Andre amerikanske er: P. Banksiana Lamb., der vel nu er opgivet; 

 P. contorta Dengl., og mange andre, hvorom der henvises til Fagskrifterne. 



Af europæiske, der har været prøvet, maa nævnes f. Ex. Strandfyr 

 (P. Pinaster Sol., P. maritima Poir.) og Gembrafyr (P. cembra L.) fra Central- 

 Europa, N.-Rusland og N. -Asien. 



Lit.: H. & O. : 517. OGP. 1908: 216; 1916: 36—50. G.V.Prytz i 

 Salmonsens Lexikon. Joh. Lange 1886: 100; 1892: 82. 



2. I SKOVENE SPREDT FOREKOMMENDE TRÆER 



(se S. 33) 



Avn [Carpinus betulus L.). 



I interglacial Tid var Avn almindelig i Danmarks Skove; N. Hartz 

 har fundet den i interglaciale Moser i Sydjylland, og Weber har fun- 

 det den ved Kiel. Mærkeligt er, at den hidtil ikke med Sikkerhed 

 er funden i Moser efter Istiden, hverken hos os eller i Sverige og 

 Norge, hvor den for øvrigt heller ikke nu er vild uden i Sydsverige 1 . 

 Vi ved altsaa intet sikkert om Tiden for dens Indvandring, men den 



1 Holst mener, at den ved Trelleborg er funden paa postglacialt Leje. I Hol- 

 sten og Lauenburg er den, efter Fis cher- Benz on, funden postglacial. 



