80 



3. Danmarks Vedplanter og Halv-Vedplanter 



Lit. : H. & O. Kap. 5. Hemberg 1913. Joh. Lange 1886 : 107 ; 1892 : 89. 

 O. G. Petersen 1908 : 302 — 5 ; 1916 : 1 10. C. V. Prytz i Salmonsens Lexikon. 

 Schneider 1: 139. 



Familiens anden Slægt, Hasselen, opføres her under Højbuske. 



Af Pilefamilien maa først og fremmest nævnes: 



Asp, Bævreasp 1 (Popuhis tremula L.). Den og Birken hører til 

 de allerførst efter Polarplanternes Tidsrum indvandrede Træer; den 

 ankom vist i den senglaciale Tid, omtrent samtidig med Dunbirken, 

 fra Syd, i Steenstrups »Aspeperiode«, og har vel først kun dannet 

 lave Krat, saaledes som den endnu gør paa Jyllands Lyngheder. Busk- 

 formet er den jo ogsaa længst mod Nord og højest oppe paa Skandi- 

 naviens Bjærge. Den er et haardført Træ, som hverken lider af Natte- 

 frost eller brændende Sol. 



Aspen er udbredt i hele Danmark, gaar i Norge op til omtrent 

 71°NBr., og i Sverige til Norrland, og er udbredt gennem hele Eu- 

 ropa ned til Nordafrika og over til Kaukasus samt gennem Sibirien 

 over til Japan. I Rusland danner den smukke Skove, fra hvilke Sverige 

 og Danmark faar en stor Del Ved til Tændstikfabrikation; Hessel- 

 man skriver, at den i visse russiske Skove i Regelen er kraftigere og 

 højere end Granen, som bliver ret meget undertrykt, naar Aspen staar 

 tæt. I Sverige (Skaane) skal der tidligere have været smaa Lunde, 

 som nu er forsvundne, omdannede til Tændstikker, og i visse Egne 

 af Landet, saasom Härjedalen findes endnu Skov (S. Birger). 



I Danmark findes den almindelig spredt omkring i Skovene, særlig 

 i Skovbryn, Hegn og Krat, samt paa Ryddepladser og som lave Buske 

 paa Jyllands Heder. Her kan dog ogsaa træffes smaa Krat eller 

 Kratskove med 3-4 m Højde, f. Ex. paa Øland i Limfjorden, i Klit- 

 terne 2 (Fig. 57). 



Den bliver hos os et Træ af Middelstørrelse (20—30 m høj og 

 med Tværmaal paa omtr. 0,5 m); paa Forstexkursionen i 1892 maal- 

 tes paa Bornholm et Træ der var 22,6 m højt og 0.33 m i Tværmaal. 

 Den vokser hurtigt og kan i en Alder af 20 Aar være 16 m høj. I 

 Lollands Egeskove optræder den ogsaa med betydelige Størrelser. I 

 Norge kan den efter Schübeier i Trondhjem-Egnen blive 31,3 m høj. 



Aspens Levetid er næppe over 100 Aar. Den bliver blomstrings- 

 dygtig i 20—30 Aars Alder og kan derefter blomstre hvert Aar (i 

 Marts, April). Frugten modnes i Senvaaren, omtrent samtidig med 



1 Af andre Navne kan anføres „Blinkeløv", hentydende til de urolige Bevægel- 

 ser, som fremkommer ved selv svag Vind, paa Grund af de paa Højkant stillede 

 sammentrykte Bladstilke, og som fremkalder forskellige Lysreflexer. 



2 Warming, Dansk Plantevækst, 2. Klitterne, S. 132, Fig. 85. 



