88 



3. Danmarks Vedplanter og Halv-Vedplanter 



op ved Selvsaaning ofte i saa stor Mængde, at Bunden, især i de 

 sydligere Bøgeskove og andre Højskove, er grøn af unge Planter, endog 

 kan findes dækket næsten alene af saadanne (Fig. 60). I Bøgeskovene 

 bliver de otte 0,5 — 1 m høje og højere uden at være grenede eller 

 dog kun med faa Grene, skønt de er mange Aar gamle. Den er 

 meget almindeligere end Spidsløn endog i Lollands, Sydsjællands og 

 Fyns Skove samt i Slesvig. 



I Sverige er den »allmän planterad« (Neuman); i Norge findes 

 den ogsaa kun plantet (»tilsyneladende vildtvoksende ved Mandal« : 



Fig. 60. Opvækst af Ær i Bøgeskov. Dyrnæs i Hornsherred, 3. Juni 1911. (E. W.) 



Blytt-Dahl). I øvrigt vokser den vildt i Tyskland, England og helt 

 over til Kaukasus. 



Ær bliver højere end Løn. Langes højeste Maal er 31,4 m i 

 Højde og Omfanget næsten 3 m. Den angives at kunne blive 500 

 Aar gammel. I Slesvig findes et Træ med 3,65 m Omfang (Heering). 

 Man har maalt Omfang paa 8,9 m. Den blomstrer i Maj efter Løv- 

 springet. 



Sikkert indførte er: Fra SØ-Europa og V-Asien: Acer tataricum L. og 

 A. monspessulanum L. ; fra N- Amerika: A. californicumDietr., A. NegundoL., 

 A. rubrum L. o. a. 7 der kan findes i Parker. 



Lit.: Hauch & Oppermann: 353 — 358, 385. A. Mentz i Salmonsens 

 Lexikon. OGP. 1908: 339—347; 1916: 353. 



En ikke fjern Slægtning af Løn er Hestekastanien (Aesculus Hippo- 

 castanum L.). Den har hjemme paa Balkanhalvøen og i V-Asien og ind- 

 førtes derfra midt i det 16. Aarhundrede til det øvrige Europa. Til Mark 

 Brandenburg kom den 1672 (Heering). Graebner skriver (1912): Heste- 

 kastanien blev kunstig ført tilbage til det gamle Omraade, som den indtog- 

 før Istiden, og i Aartier har den nu udbredt sig videre og videre i Tysk- 



