3. Danmarks Vedplanter og Halv-Vedplanter 



103 



til Karpatherne og Vest-Rusland. Den indførtes i Danmark for o. 150 Aar 

 siden af v. Langen. Nu findes den hos os mest indblandet i Skov, især 

 Blandingsskov af andre Lystræer som Birk og Skovfyr, uden selv at danne 

 rene Samlag. Paa Steder, hvor der er smaa Plantager af den, ser man, 

 at der under dens lysaabne Kroner trives mange Arter. 



Lærken opnaar ret betydelig Størrelse, dog næppe mere end 30 — 35 m 

 Højde. Langes højeste Maal er: 31,4 m Højde og 2,43 m Omfang. I Norge, 

 hvor den ikke er vild, har 93-aarige Lærke naaet en Højde af 34,5 m med 

 52 cm Tværsnit. Et 122 Aar gammelt Træ ved Rendsborg havde et Om- 

 fang paa 3,15 m; andre har naaet en Højde af 35 m og 3,70 m i Om- 

 fang (Heering). 



Den blomstrer omtr. samtidig med sit Løvspring, fra o. 15 — 20 Aars 

 Alder og derefter næsten hvert Aar. 



Ogsaa af denne Art kendes en Række Modifikationer og Varieteter. Paa 

 vindaabne Steder faar den krumme Stammer og ensidige Kroner, „Sabel- 

 vækst"; af Varieteterne nævnes „ Tyrolerlærk ü og „Sudeterlærk". 



Andre Arter af Larix, som forsøgsvis er indført i Skovkultur, omtales 

 af A.Bruun i „Gartnertidende" 1905: 69; af OGP. 1908: 228; 16: 33 

 — 36. Hertil hører L. sibirica Ledeb., L. dahurica Turcz. , L. leptolepis 

 Gord., alle fra den gamle Verden, samt Larix americana Michx. fra N- 

 Amerika. 



Lit. i øvrigt: H. & O. 507, 521. Joh. Lange 1886: 100. OGP. 08: 

 224; 16: 34. 



Endvidere kan nævnes: Tsuga canadensis o. a. Arter (OGP. 1916: 8), 

 Thuja occidentalis L., Chamaecyparis Lawsoniana Pari. (se H. G. T. V. Niel- 

 sen i T. f. Skovv. 1915, 27: 9). 



3. KRATDANNENDE HØJBUSKE 



Buske kalder jeg altsaa, som omtalt i Kap. 2, de Arter af Ved- 

 planter, hvis Højde sjælden naaer over 5 m, og som er mangestam- 

 mede, idet der ikke findes nogen ved Vækstenergi særlig fremtræ- 

 dende Primakse, men flere indtil mange omtrent lige kraftige og lige 

 værdige opad voksende Skud udgaar lige ved Jordoverfladen eller 

 endog fra en underjordisk Aksedel; Buskene har en oftest ægformet 

 eller mere eller mindre kugleformet »Krone«, der hviler umiddelbart 

 paa Jorden. De deles efter Højden i Højbuske, middelhøje og Dværg- 

 buske (S. 22) K 



Buskenes Rolle i Skoven er forskellig, men først og fremmest en 

 skærmende, idet de som Underskov under Lystræer, f. Ex. Eg, eller 

 ved at tætne Skovbrynene skaffer Læ og Lunhed til Veje i Sko- 

 venes Indre. Idet det er Buske, der væsentlig danner de levende 



1 Lit.: H. & O. Kap. 19. 



