104 



3. Danmarks Vedplanter og Halv-Vedplanter 



Hegn, værner de paa samme Vis Landmandens dyrkede Marker, 

 bryder Blæsten og lukker Kreaturerne ude. En Del Højbuske kan 

 selvstændig danne Krat, og disse omtales i det nærmest følgende; 

 de er som anført S. 33 omtr. syv Arter: Ene, Hassel, Slaaen, Tidse 

 og Tjørnene. En helt anden Slags Krat er de af degenererede Skove 

 opstaaede Ege- og Bøge-Purrkrat paa Midt- og Vest- Jyllands magre 

 Jorder. De omtales henimod Slutningen af Bogen. 



Hassel (Corylus avellana L.). 



Hasselen er udbredt gennem næsten hele Europa, undtagen det 

 allernordligste. I Norge gaar den paa Vestkysten op til næsten 68 a 

 NBr., og i Rusland falder Nordgrænsen omtrent sammen med Egens. 

 Den gaar over til Lille-Asien og ned til Algeriet. Den siges at fordre 

 o. 12,5° Middelvarme om Sommeren. 



I Danmark er Hassel meget almindelig i Skovbryn og Hegn samt 

 som Underskovsbusk under Lystræer, særlig Eg paa Lolland og i 

 Sjælland (Eig. 2). I Lavskov er den dels vild, dels plantet, og ofte 

 er den stævnet (Fig. 12). Der gives ogsaa enkelte naturlige Hassel- 

 krat, f. Ex. i Dybdal ved Slettestrand i Hanherrederne. 



Hasselen er meget gammel her i Landet; Nødderne findes i Mængde 

 og med flere Former i Moserne fra Fyrretidens sidste Del; den ind- 

 vandrede utvivlsomt fra Syd. 



Det samme gælder for Sverige og Norge. Nathorst, Gunnar 

 Andersson og Hedström har paavist, at den i den varme, post- 

 glaciale Egetid voksede et Par Breddegrader længere nord paa end 

 nu; dens Nødder findes nemlig i Moserne i et Bælte nord for dens 

 nuværende Nordgrænse (se Fig. 69). Gunnar Andersson er kommen 

 til det Resultat, at Klimaet efter Isothermerne for Aug.-Sept. ved 

 dens nuværende og tidligere Grænse maa være blevet 2,4° koldere 

 siden den Gang. Herimod har dog Högbom og Samuelsson gjort 

 Indvendinger. Den første hævder, at Hasselens og andre Planters 

 Udbredelse længere mod Nord i Litorinatiden (Egetiden) bedre kan 

 forklares ved en Forlængelse af Vegetationsperioden med lavere Tem- 

 peratur, uden at Højsommertemperaturen samtidig var højere. Sa- 

 muelsson mener, at Hasselens og andre Arters plantegeografiske For- 

 skydning mod Syd siden den postglaciale Varmetid kan forklares ved 

 en Sænkning af Højsommertemperaturen paa omtr. 1,5° og en For- 

 kortning af Vegetationsperioden paa omtr. 15 Dage. 



Der findes tillige i Moserne Nødder af de samme forskellige For- 

 mer, som vi finder nu til Dags. Schübe 1er i Norge adskilte to 

 Varieteter, nemlig 1) runde og korte, og 2) mere aflange, og han 

 fandt, at disse Varieteter holder sig konstante ved Dyrkning gennem 



