3. Danmarks Vedplanter og Halv-Vedplanter 



105 



i alt Fald 4 Slægtled; G. Andersson benævner dem henholdsvis f. sil- 

 vestris og f. oblonga. Ogsaa andre kendes 1 . 



Hasselen er oftest en Højbusk 1,8—5 m høj, sjælden 7( — 11) m. 

 Flere til mange Skud udgaar i en uordentlig Gruppe fra Jorden (som i 

 Fig. 12). Dette gælder ogsaa de dyrkede C. americana og C. tubulosa. 

 Den danner let Skud fra Stammegrunden eller Rodhalsen, selv om 

 den ikke stævnes, og disse Skud, der ofte bliver meget lange og 

 slanke (»Hasselkæppe«), kan danne Rødder og derved danne Aflæg- 

 gere. Blomquist og Lindman reg- 

 ner den ogsaa til de »typiske Buske«. 

 Den kan have mange Rodskud, der 

 grener sig under Jorden. Hassel findes 

 ogsaa med Træform, men om dette er 

 naturligt, er vel tvivlsomt, Der findes 

 f. Ex. i Klampenborg Dyrehave Exem- 

 plarer, som Dyrene har formet til Træer; 

 i Vemmetofte Dyrehave var der et Exem- 

 plar, hvis Stamme havde et Omfang af 

 1,46 m, og i Gjorslev, ligeledes i Syd- 

 østsjælland, et andet, som havde en 

 rank Stamme og var 11,30 m høj. 

 Schübeier har i Norge maalt et Træ 

 med 7,2 m Højde og 1,05 m Omfang 

 2 h m over Jorden. 



Hassel skal kunne naa en Alder af 

 30 — 40 Aar, men meget højere findes 

 angivet for stævnede Exemplarer. Blom- 

 stringsdygtig bliver den ofte før det 10de 

 Aar. Den blomstrer især i Marts og April 

 før Løvspringet, og Frugterne modnes fra 

 Slutningen af August navnlig i September (Oktober). Rigere Frugtaar 

 kommer med 2—3 Aars Mellemrum. Der findes en Mængde Varie- 

 teter eller Smaa- Arter (se f. Ex. Ascherson & Graebner); Forskellig- 

 hederne angaar, foruden Nødderne, Hasens Former, Bladform (en flig- 

 bladet Form kendes: laciniata) og Bladfarve; ved Lohals har jeg fundet 

 Buske med en smudsig violet-purpur Plet paa Midten af Bladene 

 (atropurpurea). 



Lit.: Gunnar Andersson 1902; 1909: 55; 1915. Blomquist 1911: 62. 

 Bredsted, Hasselnødden (Odense 1887). N.Hartz 1909: 248. Hedström 



Fig. 69. Hasselens nuværende naturlige 

 Forekomst i Danmark cg de sydlige Dele 

 af Norge og Sverige (skraastribet) ; dens 

 Forekomst i Tørvemoser nord for dette 

 Omraade er angivet ved smaa Kryds og den 

 nordlige Grænse ved den punkterede Linie. 

 (Efter Gunnar Andersson.) 



1 Jvfr. Schübelers Viridarium Norvegicum I: 511. Ogsaa Ascherson og Graeb- 

 ners Synopsis. 



