106 



3. Danmarks Vedplanter og Halv-Vedplanter 



(Bot. Not. 1893). Holmboe 1903. Lindman 1914: 268. OGP. 1908: 302: 

 16: 115. Prytz i Salmonsens Lexikon. G. Samuelsson 1915. Schübeier i 

 „Naturen" 1: 122. Naturen og Mennesket, 11; 429. 



Tidse, Sandtidse (Hippophaë eller Hippophaës rhamnoides L.). 



Denne Busk, der kan blive et lille Træ indtil 5 m højt, findes 

 paa ikke faa Steder ved vore Kyster (Bornholm. Møens Klint (Fig. 

 19), Falster, Refsnæs, Jyllands Østkyst og især Nord- og Nordvest- 

 Jyllands Klitegne) 1 . I Klitternes Sand breder den sine Bødder ind- 

 til 10 m Længde og danner utallige Bodskud fra dem 2 . Herved op- 

 staar vidtstrakte, tætte, paa Grund af dens Torne ofte ganske uvej- 

 somme, rene Krat; især er dette Tilfældet, naar Buskene er døde. 

 Sjælden har jeg set disse Krat saa høje som det S. 32 omtalte fra 

 Møens Klint. Det højeste kendte Exemplar er vel det, der findes i 

 Langesø, altsaa i Kultur, og som efter OGP. er 6,9 m højt og har et 

 Stamme-Oinfang af 0,89 m. De højeste og mest vidtstrakte Krat synes 

 at forekomme der, hvor Buskene gennem Sand- eller Muldlagene kan 

 naa Ler eller Kalk (f. Ex. Møens Klint, Hanherrederne, Bulbjerg). 



Tidsen er utvivlsomt meget gammel her i Landet; thi efter Gun- 

 nar Andersson 3 indvandrede den til Sverige samtidig med Birken. 

 Nu findes den i den nordlige Del af den skandinaviske Halvø langs 

 den Bottniske Bugt fra Haparanda ned til 59° 45' og paa en lignende 

 Strækning i Finland; den findes ogsaa i Bohuslän. I Norge er den 

 temmelig almindelig ved Fjord- og Elvbredder om Trondhjemsfj orden 

 og noget syd derfor samt nordpaa op til 67° 56'; i det sydlige mangler 

 den. Af alle foreliggende Data slutter han, at den er indvandret med 

 Birken fra Sydvest og har spredt sig med denne til Skandinaviens 

 Kyst- og Fjældegne, men paa Grund af ukendte Forhold er den 

 senere uddød over store sydligere Strækninger. Forøvrigt vokser den 

 i Mellemeuropa ved Flodbredder og ved Havet, saavelsom i Vestasiens 

 Steppe-Egne, i Kaukasus, Nordpersien, Ural og over til Altaj (De- 

 tailler findes i Palmgrens Værk). 



Rødderne bærer Knolde af lignende Art som Bødællens. Den 

 blomstrer i Maj-Juni; de gulrøde Frugter bliver længe siddende. 



Lit.: Arnell i Sv. Bot. Tidsskr. 6: 229 Lindman 1914: 259. Palm- 

 gren 1912. OGP. 1908: 331; 1916: 387. Warming 1906: 33, 57; 

 1909: 150—156, 234. 



Til Man del familien hører følgende Høj -Buske: 



1 Figur 100 i Warming: Dansk Plantevækst 2: 153; og Fig. 29 i Bd. 1: 57). 



2 AVarming: Dansk Plantevækst 2: 152, Fig. 101, 102; her ovenfor: Fig. 23. 



3 Svenska växtvärldens historia. 2. upplagan, 1896: 27. 



