3. Danmarks Vedplanter og Halv-Vedplanter 



115 



højest er den sortfrugtede, der bliver 1—2 m høj; begge findes hos 

 os kun i Granitterrænet paa Bornholm. De findes begge paa den 

 skandinaviske Halvø; Almindelig Dværgmispel gaar op til Norrland 

 og Jemtland. Sortfrugtet D. findes kun i de lavere, sydøstlige Dele 

 af Norge. 



Lit.: Blomquist I.e. Lindman 1914: 258 med 4 Figurer af Rosa. 

 OGP. 08: 362; 16: 274, 276. 



Kræge (Prunus insititia L.) nævntes ovenfor (S. 108) paa Grund af 

 det nære Slægtskab med Slaaen sammen med denne. 



Rød Kornel (Cornus sanguinea L.). 



Kornelen er en gammel Art her i Landet; den er funden paa Fyn 

 i Lag fra Egetiden (N. Hartz). Den er nu en ret almindelig Busk, 

 2— 2,5 m høj, i Skovbryn, Krat og Hegn i de sydlige Egne af Dan- 

 mark (Syd-Fyn, Lolland, Falster, Syd-Sjælland og Bornholm), men 

 gaar ogsaa fra Holsten og Slesvig op gennem Halvøens Østkyst. I 

 Norge er den sjælden i det sydøstlige, og i Sverige har den Nord- 

 grænse i Dalsland. 



Rød Kornel blomstrer efter Løvspringet i Juni og Juli. Frugterne 

 modnes i September. Rodskud er af væsentlig Betydning for dens 

 Udbredelse. 



I Haver plantes andre Arter Kornel, navnlig Hvid Kornel (C. stoloni- 

 fera Michx. fra NAmerika); den har Aflægning ved rodslaaende Grene. — 

 Kirsebær-Kornel (Cornus mas L., C. mascula Dur.) fra Syd-Europa og 

 V Asien; optræder baade med Træ- og Buskform. 



Lit.: Blomquist 1911: 68. OGP. 1908: 366; 1916: 397. 



Til Gedeblad familien hører en Række Højbuske og middel- 

 høje Buske af Slægterne: Gedeblad (Lonicera), Hyld (Sambucus) og 

 Kvalkved (Viburnum), foruden Krybbusken Linnæa. 



Dunet Gedeblad (Lonicera Xylosteum L.). 



Dunet Gedeblad 1 (Norsk: Ledved. Svensk: Rödtry o. a.) er en 

 Busk paa 1— 2(— 3) m Højde med ofte mange tynde Skud fra Jorden 

 fra en underjordisk Stængel eller med Grene lige over Jorden ; Skud- 

 dene slaar let Rod. Exemplarer, som var et Aar gamle og 0,02 m 

 høje, havde Grene lige fra Grunden. 



Den findes hist og her især i Landets østlige Egne, i Skovbryn, 

 Krat og Kratskov; mange Exemplarer er vel ogsaa forvildede fra 



1 Det var ønskeligt, om der skulde findes et folkeligt Navn, som kunde erstatte 

 dette, som Botanikere har dannet. Efter Jenssen-Tusch kaldes Frugten „Hønsebær" 

 og „Gallebær". Prytz foreslaar „Stokved", fordi den har været brugt til Ladestokke. 



8* 



