3. Danmarks Vedplanter og Halv-Vedplanter 



129 



De egentlige Krybbuske kan betragtes som en ejendommelig Form 

 af Dværgbuske. De bør dog deles i to Grupper, som angivet S. 25 

 og 34. 



a. Espalierbuskenes 

 nedriggende, mere eller mindre rodfæstede Skud er stærkt grenede. 

 Hos os vokser følgende Arter: 



Melbær [Arctostaphylos uva ursi (L.) Spr. ; svensk: Mjölon) indvan- 

 drede i den senglaciale Tid. Dens paa Jorden nedliggende Skud rod- 

 fæstes undertiden i de ældste Dele ved mange Bfrødder. De danner 

 tætte, stedsegrønne, flade Puder eller Tæpper. Den kan paa Mellem- 

 europas Bjerge opnaa en Alder af 47 Aar. I Danmark findes den 

 hyppigt paa Midt- og Vestjyllands Heder; i de andre Dele af Landet 

 er den meget sjælden, mangler f. Ex. paa Bornholm. Den er en cirkum- 

 polær Art, som vokser baade paa Asiens og Nordamerikas Bjerge, og 

 f. Ex. baade i Grønland, Island, ikke at tale om Sverige og Norge 

 op til det nordligste. 



Arctostaphylos alpina (L.) Spr. eller Arctous alpina Niedenzu har 

 samme Vækstform, men er ikke vintergrøn. Den er i Danmark kun 

 funden (1872 af Lærer N. E. Petersen) 1 paa Dejbjerg Lyng ved Ring- 

 købing paa et ganske lille Areal i Heden. Her er den ved afd. Apo- 

 teker Schiøtz's Initiativ fredlyst, og der er værnet saa godt som 

 muligt om den. Den er hidtil kendt fra Polarlandene, Skotland, Sve- 

 rige, Norge, Nord- Rusland, Alperne og Pyrenæerne og nogle andre 

 Bjerge i Europa. Det er muligt, at den i Jylland er en Relikt fra 

 den senglaciale Tid. 



Lit. om Arctostaphylos: Haglund 1905. Lindman 1914: 257. Mentz 

 1909 (B. T. 29). OGP. 08: 370; 16: 425. Warming 1884: 46; 1912: 

 34-42. 



Revling, Krækling (Empetriim nigrum L.). Norsk: Krækling; 

 svensk: Kråkbar. Indvandrede i den senglaciale Tid. Den findes 

 paa Lyngheder, i aabne Naaleskove, i Hedemoser og paa Klitter, 

 hyppigst i Jylland, sjældnere paa Øerne, fordi Lyng-Standpladser over- 

 hovedet er sjældne der. Ogsaa denne er en arktisk, cirkumpolær 

 Plante, meget almindelig f. Ex. i Grønland. 



De nedliggende Grene danner ofte mange og stærke Birødder, 

 hvorfor den breder sig stærkt og danner Aflæggere. Paa tæt Lyng- 

 bund eller anden tæt Bundvegetation stikker Skuddene Hovederne op 

 mod Lyset, og de kan saaledes hæve sig til nogle Decimetres Højde. 

 Den formerer sig maaske ogsaa ved Rodskud og stærk Grendannelse 

 fra disse, i alt Fald kan man finde vandrette, forveddede, sorte Strænge 



1 Se Bot. T. 7 : 209. 

 Bot. Tids. 35 (Warming: Skovene) 



9 



