3. Danmarks Vedplanter og Halv-Vedplanter 



131 



os skal den ifølge gamle Optegnelser være funden i Aarhus-Egnen, 

 men sikker blev dens Forekomst i Danmark, da Pastor Westesen 

 1854 fandt den i Vinding Sogn i Jylland »i Mængde langs Lande- 

 vejen« mellem Lyng, Bøller og Pirola. Senere blev den atter funden 

 her af H. Mortensen (1866), og efterhaanden er den funden i en Del 

 Naaleplantager (Sandflugtskoven ved Rønne 1884; Tisvilde Hegn 1880; 

 Hornbæk 1879; Rude Hegn 1899; Stendalgaards Plantage ved Viborg 

 1892; Aal Plantage ved Oksbøl [1913, se Bot.T.33: 381] og ved Svinkløv 

 efter Angivelse af Kunstmaler Knud Larsen). Nærmere hos Warming 

 1892. Den maa betragtes som indvandret, efter Plantagernes Anlæg- 

 gelse, ved Fugle, ved hvis Fjer de klæbrige Frugter er blevne hæftede. 

 Den blomstrer Juni-Juli. 



Lit.: Hagerup 1915 i Medd. fra Grønland, 37. Lindman 1914: 257. 

 OGP. 1916; 455. Warming i „Naturen og Mennesket" 1892, 8: 318; 

 1904: 15. Wittrock 1907 i Acta horti Bergiani. 



7. KLATREPLANTER (VEDLIANER) 



Begrebet Klatreplante eller Lian omfatter ikke blot Vedplanter, 

 men ogsaa Halv-Vedplanter og Urter. Alle Klatreplanter er lang- 

 stænglede og straktleddede, egentlig en ejendommelig Form af Lang- 

 skudsplanter. Deres Stængler er for lange og svage til at kunne 

 holde sig frit oprejste i Luften; de maa søge Støtte paa anden Vis, 

 enten derved, at de slynger sig om tynde Genstande, som tynde Træer 

 (Vedvindel, Bittersød), eller derved at de ved Hæfterødder fæste sig 

 til andre, ofte brede eller tykke Genstande (Træstammer, Klipper, 

 Mure o. a.) som Vedbend, eller derved, at de ved Slyngtraade griber 

 fat om andre tynde Dele, som Ærter og Vikker, eller ved Torne, 

 udspærrede Grene og lign. hviler paa og holder sig fast til andre 

 Planter, f. Ex. Brombærranker, der kan blive 3—4 m lange. Særlig 

 mange slyngende og rodklatrende Lianer har en ejendommelig Blad- 

 type, nemlig et langstilket Rundblad (f. Ex. Vedbend, Humle, 

 Snerle osv.) 1 . 



Foruden Vedbend og Vedvindel har vi ikke nogen typisk Lian, 

 der er Hel-Vedplante, men det fortjener at nævnes, at enkelte andre 

 Vedplanter lejlighedsvis kan antage Halv-Lianform, f. Ex. Hunderose, 

 der kan danne Skud paa 10 — 11 m Længde (OGP. 08: 354), som 

 holder sig fast ved deres tilbagekrummede Torne. Ligeledes kan 

 Brombærgrene blive flere m lange. Ogsaa Bukketorn kan næsten 

 blive Lian (Halvlian). 



1 Warming 1901 i D. Vid. Selsk. Oversigt. 



9* 



