134 



3. Danmarks Vedplanter og Halv-Vedplanter 



glatbarkede Bøg klarer den sig ikke saa godt. Undertiden ser man 

 den gaa meget højt op i Træerne, og Fig. 79 og 80 viser, hvorledes 

 den i Løbet af 17 Aar er vokset op om en stakkels Rødæl, som den 

 utvivlsomt snart vil faa dræbt ved sit Favntag. Det er ikke Syd- 

 amerika alene, der har sine »cipos matadores« d. e. Kvæler-Lianer. 

 Petersværfts Skove er langtfra de eneste, der kan opvise mægtige 



Fig. 79. Ælletræ med Vedbend ved Indgangen Fig. 80. Samme Ælletræ i Marts 1915. 



til Forsthaven i Charlottenlund, April 1898. (E. W. fot.) 



(E. W. fot.) 



Vedbend-Exemplarer, saadanne findes ogsaa f. Ex. i Lauenkjær Skov 

 ved Mariagerfjord, i Hindsgavl Skove (Nordvest-Fyn), hvor en Ved- 

 bend Aar 1900 havde 0,89 m. i Omfang; i Gisselfeld (Sydøst-Sjæl- 

 land), hvor et Exemplar er maalt at have en Højde af 23,54 m og et 

 Omfang af 0,94 m 1 . I en gammel Gaard i Ribe findes en Vedbend, 

 hvis Stamme har en Tykkelse af o. 0,3 m ; den vokser op ad et Hus, 

 som kaldes »Kong Hans s«. Ved Astrup i Salling ud til Skive Fjord 

 findes tykstammede Exemplarer, som gaar højt op i Træerne. 



Ved Hardangerfj ordens Munding vokser efter Holmboe (Naturen 

 1909) et kæmpemæssigt Exemplar, det største i Norge, hvis Stamme 

 ved Jorden har et Tværmaal af 0,37 m. Med sine tætte Løvmasser 

 dækker det næsten ganske en lodret Fjældvæg; det sætter mange 



1 Efter OGP. 08: 368. "Se for øvrigt BT. 7: 201. 



