144 



3. Danmarks Vedplanter og Halv-Vedplanter 



bær (R. chamæmorus L.) og Fruebær [R. saxatilis L.)). Alle de andre 

 er halv-buskagtige. Af disse har een, der ikke er væbnet med stærke 

 Torne og paa anden Maade er noget afvigende, et eget Navn: Hind- 

 bær (R. idæus L. ; svensk: Halion) 1 . 



Den er hos os meget almindelig i Skov og Krat; ligeledes i Norge 

 op til Finmarken, og den var indvandret allerede i Fyrretiden. Naar 

 den mange Steder næsten er kratdannende, skyldes dette dens talrige 

 Rodskud, men ogsaa Frøudsæd. De egentlige Brombær-Arter er især 

 talrige og formrige paa den jydske Halvøs Østkyst og i Sydfyn; 

 nogle er sjældne, andre meget almindelige. 



Brombærbuskene grønnes tidlig og holder sig længe grønne om 

 Efteraaret, nogle delvis Vinteren igennem. Nogle blomstrer i Juni- 

 Juli, andre først i Juli og August. Frugterne modnes hen paa Efter- 

 aaret. 



B. Krybende Halv-Vedplanter. 

 Af saadanne har vi kun tre. 



Soløje [Helianthemum nummularium (L.) Mill.; H. vulgare Gärtn.; 

 H. chamœcistus Mill.). Findes hist og her paa tørre Bakker og lys- 

 aabne Krat, hyppigst paa Bornholm, i Sjælland og det nordlige Jyl- 

 land. Stænglerne ligger ned og slaar Rod, men Grenene er op- 

 stigende (0,15—0,30 m). 



Timian [Thymus serpyllum L.). Den finden i Klitter, paa tørre 

 Marker og Lyngheder, i Naaleskove, almindelig. De stedsegrønne, 

 nedliggende og forveddede Stængler er meget grenede og danner 

 mange Birødder. Primroden er lang og forveddet. 



Den anden Art, Thymus chamædrys Fr. , findes især i Landets 

 sydligere Egne og i Østjylland, men er ellers sjælden. 



C. Sluttelig er der en Klatreplante blandt Halv- Vedplanterne, 

 nemlig 



Bittersød [Solanum dulcamara L.). Norsk: Sötvider; svensk: 

 Läkekvesa. Den er en Slyngplante, hvis Stængler kan naa 2 m 

 Længde og derover, og næsten Fingertykkelse. Grenenderne dør oftest 

 bort om Vinteren i længere eller kortere Udstrækning. Den slynger 

 baade til højre og til venstre, undertiden skiftende paa samme Gren 

 (Froman). 



Den ynder fugtig Bund og findes f. Ex. ikke sjælden i Ællekrat, 

 men ogsaa ved tørre Gærder, i Tidse- Krattene paa Klitbund ved 

 Svinkløv, samt paa stenede Strandbredder med kødfulde Blade (War- 



1 „Hindbær" har sit Navn vistnok af „Hind" og „Bær"; „Himbær" er vel i 

 alt Fald tysk: „Himbeere". 



