146 



4. Træernes Rødder 



Røddernes store Betydning for Plantens Liv er velbekendt; de har 

 to Hovedopgaver, nemlig at 1) fæste Planten i Jorden, og 2) optage 

 Vand med de i dette opløste Næringsstoffer. 



Hvad Røddernes mekaniske Opgaver angaar, kan først bemær- 

 kes, at vore Træer kun yderlig svagt minder om de i Troperne fore- 

 kommende Roddannelser, som kan forenes under Navnet Støtte- 

 rødder. Hos mange af den tropiske Regnskovs kæmpemæssige, høje 



Fig. 90. Bøge i Jægersborg Hegn ved Skodsborg. Sept. 1915. (E.W.) 



Træer findes Støtterødder, der udspringe i nogen Højde over Jorden 

 og i Regelen under ret spids Vinkel, men ofte mere eller mindre bue- 

 formet, vokser ned i Jorden. En anden Form for Støtterod er »Bræt- 

 rødderne«; disse er ikke frit voksende Rødder, men plankelignende, 

 paa Højkant staaende Udvækster fra Stammernes Grund, der giver 

 Træerne en bredere og fastere Fod at staa paa; undertiden er de saa 

 høje, at Stammens Grund næsten afdeles i Kamre, hvad f. Ex. et Bil- 

 lede fra Amazonas i Martius's brasilianske Billedværk slaaende viser. 



Kun i ganske ringe Stil findes i vor Natur noget, der minder 

 herom. Luftrødder er ikke ukendte; de kan danne sig udvendig paa 

 Stammerne fra Saar- Rande (se Fig. 98 hos OGP. 08), og de kan ud- 

 vikle sig inde i hule Træer (f. Ex. Poppel. Pil, Lind, Æl, Ask, Tax, 

 Hestekastanie, sjælden ogsaa hos Bøg) 1 , idet de vel hjælpes frem af den 

 her herskende større Fugtighed; men som Støtterødder kan de naturlig- 

 vis ikke tjene. Ogsaa hos Vedbend findes Luftrødder, som omtalt S. 133, 

 og hos Bittersød samt Pile, der vokser i Vand, kan de ogsaa danne sig. 



1 OGPetersens forstbot. Undersøgelser, 1906: 80. 



