150 



4. Træernes Rødder 



værk af Rødder, der har meget excentrisk Vækst; Rødderne staar 

 paa Højkant, øg Højden kan være omtr. 2 Gange saa stor som Bred- 

 den; paa en herfra foreliggende Rod er Bredden 0,18 m og Højden 

 0,33 m; Marven ligger ganske excentrisk, meget højt op mod Over- 

 kanten; Tykkelse- Væksten har altsaa været stærkest paa Undersiden. 



Fig. 93. En Bøg i Dyrehaven ved Klampenborg; Grenene er usædvanlig stejlt opadrettede. 

 At Rodsystemet er saa fladt løbende, træder tydeligt frem derved, at Jorden under det for 

 en Del er fjernet. (Ukendt Fotograf) 



Andre Maal har jeg taget ved Himmelbjærget: i Centimeter 

 8 X 18, 10 X 20, 7 X 13, 8 X 23, 6V2 X 16. Planten gaar her frem 

 efter ganske de samme mekaniske Principer, som vi med vore paa 

 Højkant stillede Bjælker: Modstanden mod Bøjning bliver større i 

 Forhold til Massen af Materiale, der anvendes 



Træer med saadanne fladt strygende Rødder synes i Regelen at 

 fordre større Fugtighed i de øverste Jordlag end de med dybtgaaende ; 

 det er bl. a. vel derfor, at Rødgran fordrer større Fugtighed i Over- 

 fladen end Skovfyr. 



I forskellige Lande kan samme Art forholde sig forskellig. Skov- 

 fyr, f. Ex., skal i det nordlige Sverige og Norge have Skiverod lige- 

 som Rødgran (Hesselman, Heintze, Norman); men maaske staar dette 



