4. Træernes Rødder 



153 



ned i Jorden. Smukkest kan man se dette hos Rødæl, der staar paa 

 udgrøftet og afvandet Bund, hvis Jord derfor er sunken sammen 

 (Fig. 95, 96). Denne Form for Rodsystem synes at være særlig 

 hensigtsmæssig for Træer, der staar paa vandrig og sumpet Bund, 

 som netop Rødælle, fordi de mange Ben, som de saaledes faar at staa 

 paa, vil give bedst Støtte 1 . De giver et svagt Billede af den Rod- 

 form, som findes hos Mangrovetræerne i dyndrige Vige og Fjord- 



Fig. 96. Fod af Rødæl i Jægersborg Dyrehave ved Klampenborg. (E. W.) 



mundinger i de tropiske Kystegne 2 . Hos Graebner har jeg set en 

 Forklaring af Oprindelsen til denne Form for Rodsystem hos Rødæl, 

 idet den skal fremkomme derved, at Frøene spirer i de mægtige Tuer 

 af Stargræs [Carex elata) og sender Rødderne ned gennem Tuerne; 

 senere undertrykkes disse, formulder og forsvinder, og Rodsystemet 

 staar frit og kan ved Vandets og Bundens Sænkning træde frem 

 for Øjet. 



I øvrigt kan Rødællens Rodsystem være en Del forskelligt i Form 

 efter Bundens Natur. Medens den paa dyb og vaad Muldbund har 

 det nu omtalte Rodsystem, faar den mere vandret strygende Rødder 

 paa lavgrundet og mere tør Jord. Paa Kanten af Vandløb og Søer 

 kan Rodgrenene, der løber ud i Vandet, blive meget lange og fjer- 

 formet grenede. Graaællens Rødder er mere fiadtstrygende end Rød- 



1 En smuk Figur findes hos OGP. 1908: 294. 



2 Billeder heraf se (efter Ørsted) i Warmings „Frøplanterne" S. 333, eller hos 

 Fr. Børgesen, 1909, i Botan. Tidsskr. 29. 



