164 



5. Træernes af indre Kræfter fremkaldte Former 



VW 



herved fremkommer den saakaldte »Kandelaberform«. Et mær- 

 keligt Træ er det i Fig. 103 afbildede; en Sidegren er bleven næsten 

 lige saa kraftig som Stammen, idet den tillige krummer sig bueformet 

 opad; hvorledes dens Udviklingshistorie har været, lader sig nu 

 næppe udrede. 



Det er en lang Række af fysiognomisk forskellige Kronformer, 



der saaledes fremkommer ved 

 Forskel i Gren vinklernes Stør- 

 relse, i Grenenes Retning og i 

 deres indbyrdes Længdeforhold. 

 Frit staaende Løvtræer har bredt 

 ægformede eller halvkugle- 

 formede Kroner (se f. Ex. Fig. 

 14, 15, 37, 43, 68, 114); hos frit- 

 staaende, navnlig unge, Naale- 

 træer er Kronen kegleformet 

 (Rødgran Fig. 8, 49; Ædelgran 

 Fig. 18); søjleform et eller 

 tenformet med opadrettede 

 Grene er Kronen hos Pyramide- 

 træer (se ogsaa Enen Fig. 18, 72). 

 Skærmfor m e n ( » Pinieformen « ) 

 findes især hos fremmede Træer 

 som Pinien i Middelhavslandene 

 eller de tropiske Akacier; min- 

 dre udpræget ser vi den i Top- 

 pen af gamle Skovfyr og Ædel- 

 gran. Kandelaberformen 

 med faa, tykke, opad krummede 

 Grene fremkommer vel især ved 

 ydre Beskadigelse. Mellemformer mellem de her nævnte Kronformer 

 gives naturligvis ogsaa. Af fremmede Botanikere har ingen syslet 

 saa meget med Træformerne som Ludw. Klein i Württemberg, der 

 har afbildet en Mængde af dem i fortrinlige Fotografier (se Literatur- 

 listen). Ogsaa de tyske »Merkbücher« indeholder mange Afbildninger. 



En ejendommelig Form har den Fig. 26 afbildede Bøg (som og- 

 saa findes afbildet blandt Oppermanns »vrange« Bøge S. 126); Kro- 

 nen er meget bred, som hos fritstaaende Bøge, men de allernederste 

 Grene er saa stærkt nedadbøjede, at de hviler paa Jorden, hvorefter 

 Enderne bueformet krummes opad. 



Hængetræer. En noget fyldigere Omtale fortjener de i Haver 

 og paa Kirkegaarde saa almindelige afvigende Træformer, hvis Navn 



Jijfj 



såf 



Is* 



Fig. 103. En mærkelig Rødgran (Estrupgaards Have, 

 19. Sept. 1895; C. V. Prytz). Formodentlig er det op- 

 rindelige Topskud gaaet tabt, og en Kransgren har 

 indtaget dets Vækstretning, medens en anden Krans- 

 aren er vokset nd i Bueform. 



