5. Træernes af indre Kræfter fremkaldte Former 



171 



Af utvivlsom mekanisk Betydning er Tykkelsevæksten i skraa 

 eller vandrette Grene, idet den er stærkere paa Over- eller Under- 

 siden end paa Flankerne, hvorved Tværsnittet bliver ovalt med den 

 største Axe i lodret Retning- , og med excentrisk Marv. Det er det 

 samme Princip, som Ingeniøren kender under Navn af I-formede 

 Dragere, der er realiseret saa tydelig i de Jærnbjælker med I-formet 

 Tværsnit, som anvendes almindelig i Bygningskunsten 1 . Mærke- 

 ligt nok vokser nogle Træers Grene stærkere paa Over- end 

 paa Undersiden (Epinasti), nemlig de fleste Løvtræers som Bøg, 

 Æl, Lind, Avn, Hassel. Løn; andre omvendt stærkest paa Under- 

 siden (Hyponasti). navnlig Naaletræer. Dertil kommer Forskel i 

 Veddets Natur, idet Oversidens Ved er mere dragstærkt (d. e. mod- 

 standsdygtigt mod Drag eller Træk), men det vil ved Grenens Bøj- 

 ning netop ogsaa blive strakt, medens Undersidens er mere tryk 

 stærkt i Overensstemmelse med, at det især trykkes sammen ved Bøj- 

 ning — allesammen mærkelige hensigtsmæssige Indretninger. Disse 

 Forhold saa vel som selve de mekaniske Vævs Natur kan kun an- 

 tydes her ganske kort 2 . 



Endnu kan dog et Moment anføres, som maa have mekanisk 

 Betydning, nemlig, at mange Træstammer er mere eller mindre snoede 

 enten til højre eller til venstre, f. Ex. Hestekastanien (altid til ven- 

 stre), Fyr, Æbletræ o. a., og Snoningen, der naturligvis gengiver 

 Tavernes Snoning i Veddet, skal være stærkest paa særlig vind- 

 udsatte Steder. Snoegen i Jægerspris Nordskov (Fig. 30) har en 

 stærk Snoning; Egen Fig. 34 derimod en svag, de andre afbildede 

 slet ingen. Snoningen er aabenbart noget individuelt, men den synes 

 alligevel til en vis Grad at kunne nedarves. Snoningens Retning er 

 iøvrigt heller ikke altid konstant hos det samme Individ; det angives, 

 at den samme Stamme kan først være snoet til venstre, dernæst 

 til højre. 



Blad- og Gren sti Hing. Forskellighed i denne Henseende 

 spiller en stor Rolle for Træarternes Fysiognomi. Grenstillingen af- 

 hænger af Bladstillingen, fordi Knoppernes og derfor Grenenes nor- 

 male Plads er i Bladaxelen — af indre, uforklarede Aarsager. Lyset 

 og andre ydre Faktorer har lidet eller intet dermed at gøre. 



Idet der forøvrigt henvises til Lærebøgerne 3 , skal her blot frem- 

 hæves, at der er to Hovedtyper af Bladstilling; hos den ene staar 



1 Se Warming Alm. Botanik Kap. 26. 



2 Nærmere f. Ex. hos O. G. Petersen 1908: 81—85 med flere Billeder, og Lære- 

 bøgerne f. Ex. Warmings almindel. Botanik. 



:i Her navnlig til Warmings Almindelig Botanik og O. G. Petersens Forstbotanik. 



