5. Træernes af indre Kræfter fremkaldte Former 



173 



men er rykkede noget ud af den, og- skævt stillede i Forhold til den, 

 f. Ex. hos Ælm 1 , Bøg. Hos Bogen f. Ex. er Divergensvinkelen mel- 

 lem Bladene kun o. 90° paa Undersiden, men 270° paa Oversiden, 

 medens Knopperne sidder midt paa Flankerne (Fig. 111). Endvidere 

 er de i Udvikling værende nye Skud i Lovspringstiden nute rende 

 (»nikkende«) hos vist alle Løvtræer, og Marven kommer til at ligge 

 excentrisk; Lind f. Ex. har stærkt epinastiske Grene. Unge Grene 

 af Løvtræer er mere eller mindre zigzagbøjede , men dette udjævnes 

 med Alderen. 



Træer med udpræget flade Grensystemer er vist altid Skygge- 

 træer. 



En stærk Modsætning til ovenomtalte Greningstype danner Løv- 

 træer og Buske med skruestillede Blade i mange Rækker. Gre- 

 nene vil derfor ogsaa blive stillede i mange Rækker, og Grene med 

 flere Grengenerationer kan ikke lægges fladt ned. Exempler er Birk, 

 Eg, Poppel, Pil, Arterne af Kærnefrugtfamilien og fl. Hertil maa 

 ogsaa de Arter henføres, som har modsatte Blade; naar alle Knopper 

 udvikles, bliver Grenene korsvis modsatte i 4 Rækker, f. Ex. hos 

 Løn, Syrén, Ulvsrøn, Hyld, Hestekastanie, Ask. De Ejendommelig- 

 heder, som findes hos de fladgrenede, mangler her. Mange, maaske 

 de fleste Arter er Lystræer (Birken Fig. 41, Egen Fig. 6). Hvilken 

 Modsætning er der ikke f. Ex. mellem Bøg og Eg; den første har 

 den omtalte tætte, lagdelte Krone, den sidste en lysaaben Krone, 

 hvis Grendannelse er ret uordentlig (Fig. 6) med de enkelte Grene 

 mere eller mindre zigzagbugtede 2 . 



Gren dann el sen s Rigelighed er et meget vigtigt Moment i 

 Trækronens Udseende. Nogle af vore Træer har en stor Mængde 

 Grene, andre et fattigt Grensystem, fordi Bladene sidder langt fra 

 hverandre, og store Strækninger er nøgne. Hvilken Forskel er der 

 ikke mellem f. Ex. Ælm, Lind og Bøg paa den ene Side, Ask (Fig. 38) 

 og Valnød paa den anden. Hos de sidste bliver Kronen mere lys- 

 aaben. Saa vidt som visse tropiske Træer driver dog ingen af vore 

 det, naar visse Racer som f. Ex. Slangegran undtages (Fig. 47, 48). 

 Naar vore Løvtræer i det hele er rigere paa Blade og paa Grene 

 end Tropernes, staar dette maaske i Forbindelse med, at de er løv- 

 fældende, hvorfor et rigere Lys kan komme Knopperne og de unge 



1 Fig. 62 i Warmings aim. Bot. 



3 Der kan her og paa andre Steder henvises til Ørsteds gamle, men for- 

 træffelige og paa Selvstudium hyggede Afhandling 1862— 1863. 



