174 



5. Træernes af indre Kræfter fremkaldte Former 



Grene til gode. Løvfaldet er imidlertid kun dér et Gode, hvor Lyset 

 er svagt i Løvspringstiden (Wiesner). 



Her kan indskydes den Bemærkning, at Længdeforholdet 

 mellem Grenene indbyrdes og mellem Sidegrenene og Hovedstammen 

 har stor fysiognomisk Betydning. Granens regelmæssige Kegleform 

 skyldes den Omstændighed, at Grenenes Længde aftager med saa 

 stor Regelmæssighed op imod Spidsen af Stammen. 



Gren-Lokalisering har Kjellman kaldt den for øvrigt velbe- 

 kendte Fremtoning, at Knopper ikke anlægges i alle Blades Axler 

 i alt Fald normalt ikke kommer til Udvikling, saa at store Dele af 

 Aarsskuddet bliver grenløse. Hos de fleste af vore Løvtræer an- 

 lægges der en Knop (undertiden flere »Tillægsknopper«) i hver 

 Bladaxel, men ikke alle bliver lige kraftige; navnlig er de Knopper, 

 som anlægges nederst paa Aarsskuddet i Knopskællenes Axler, smaa 

 eller endog næsten usynlig smaa, og disse udvikles oftest ikke til 

 Grene, tjener i det højeste som Reserveknopper (»sovende Øjne«), der 

 udvikles, hvis den ovenfor liggende Del af Skuddet fjærnes, f. Ex. 

 skæres bort. Der finder saaledes en »indre Magtfordeling« Sted, 

 som Kjellman udtrykker sig, og at de nederste Knopper bliver Sted- 

 børn, maa antages at betinges af, at de ernæres i ringere Grad; 

 Saftstrømmen gaar forbi dem til de højere stillede, derfor kraftigere 

 Knopper; Stængelledene paa deres Skuddel er korte, de selv derfor 

 nær ved hverandre, og deres Støtteblade assimilerer ikke eller kun i 

 ringe Grad. Maaske spiller ogsaa Belysningsforskel en Rolle (Wiesner). 

 Hos flere Træer tager Knoppernes Styrke regelmæssig til op imod 

 Aarsskuddets Spids (Ælm, Eg, Ask o. a.). Eg har et større Antal 

 Knopper samlede i Spidsen af Aarsskuddene. 



Hos nogle Træer er Grenudviklingen imidlertid i langt højere 

 Grad lokaliseret, f. Ex. mange Naaletræer, Dværgbuske af Lyng- 

 typen o. a. , i det hele Arter med smalle og tætsiddende Blade. — 

 Hos Rødgran støtter de allerfleste Blade ingen Knopper; først lige 

 under Endeknoppen sidder et Antal store Knopper, som vokser ud 

 til kraftige Grene, men for øvrigt sidder der kun hist og her et svagt 

 Sideskud paa Grenenes Sider. Da der kan være et langt grenløst 

 Stykke mellem de Grenkranse, som sidder i Skuddenes Ender, frem- 

 kommer derved den for Rødgran, Hvidgran o. a. Arter saa ejendom- 

 melige Etagedannelse, som ogsaa træder frem i Veddet i Knasternes 

 Stilling. Den samme Greningstype genfindes paa Sidegrenenes flade 

 Systemer, hvis faa Skud af 2den Orden sidder paa Flankerne. Den 

 regelmæssige Aarsskuddannelse paa Sidegrenene i Forbindelse med 

 Etagedannelsen paa Hovedskuddet er Aarsagen til Rødgranens regel- 



