5. Træernes al indre Kræfter fremkaldte Former 177 



skuddets Plads og Vækstretning d. e. danner en Skudkæde (et Sym- 

 podium). Det samme sker som bekendt normalt hos et Antal andre 

 Arter, der hen paa Sommeren eller Sensommeren afkaster Ende- 

 knoppen (Exempler er Linden, Ælmene, Pilene). Indtager Sideskuddet 

 ikke Moderskuddets Retning, kan det hænde, at det dog bliver saa 

 kraftigt, at det tvinger dette noget til Side, og en (falsk) Gaffel- 

 grening kan da opstaa; dette ses f. Ex. ret ofte hos Ælm 1 . Tveger 

 er vel ofte fremkommet paa denne Maade. I det hele er det meget 



Fig. 113. Hestekastanier i Botanisk Have; de til venstre har ikke blomstret; de gaffeldelte Grene 

 paa det til højre viser, at dette har blomstret gentagne Gange. (E. W.) 



almindeligt, at et Træs højere staaende Grene deles mere eller min- 

 dre regelmæssig gaffelformet (Fig. 6, 41, 66). 



Hos andre Arter er Blomsterstandene ikke stillede i Enden af 

 Langskud, men paa en bestemt Del af disses Side; alligevel kan de 

 faa Betydning for Vedplantens Fysiognomi, idet der ingen vegetative 

 Grene kan udvikles fra den blomsterbærende Del. Et smukt Exempel 

 herpaa er Ælmen; de smaa Blomsterstande sidder om Vinteren i 

 kuglerunde, af Knopskæl dækkede Knopper paa Aarsskuddets nedre 

 Del, medens de rent vegetative, spidst ægformede Knopper indtager 

 den øvre Del ; hen paa Sommeren ses den sidste bære Langskud, som 

 er desto længere, jo højere paa Grenen de sidder, medens den nedre 

 Del er og altid forbliver nøgen 2 . 



Paa dette Sted kan der henvises til den Af kastning af ogsaa 



1 Warming, Alm. Botanik Fig, 137. 



2 Fig. 137 i Alm. Bot. illustrerer dette. 



Bot. Tids. 35 (Warming, Skovene) 12 



