ISO 



5. Træernes at' indre Kræfter fremkaldte Former 



Det er overmaade fortjenstfuldt saaledes at konstatere Mangfol- 

 digheden indenfor de enkelte Arter; dette er det første Skridt, dog 

 vilde jeg have ønsket en Gruppering af de mange Former om visse 

 Midtpunkter. Det næste er at udrede 1) Drivkræfterne eller 

 A ar sag erne til Afvigelserne, og 2) om disse Afvigelser nedarves 

 paa Afkommet eller ikke. I denne Henseende staar vi desværre 

 endnu ganske i det uklare og hypotetiske. Aarsagen hertil er natur- 

 ligvis tørst og fremmest de overordentlige Vanskeligheder, som Spørgs- 

 maalenes Besvarelse frembyder, navnlig det, at Arvelighedsspørgsmaal 

 maa afgøres gennem Frøudsæd og Opelskning af helst flere Slægtled, 

 men dette tager megen Tid og, naar man har med Træer at gøre, 

 mere Tid end et Menneskeliv sædvanlig har til Raadighed. 



Oppermann henviser (S. 141) angaaende Aarsagerne til 3 Fak- 

 torer: Voksestedet, Skovbehandlingen og Frøets indre Egenskaber. 

 Hvad Voksestedet angaar, viser det sig efter Forfatteren, at 

 vrange Bøge forekommer under meget forskellige Kaar (Terræn, 

 Jordbund. Klima, Fugtighed) m. m., men noget sikkert ved vi i Vir- 

 keligheden ikke. Skovbehandlingen har utvivlsomt Indflydelse 

 paa vrange Bøges Optræden, men »kan heller ikke give fuldgyldig 

 Forklaring. « Tilbage staar » Frøets indre Egenskaber«. Han fører 

 os saaledes ind paa det endnu overmaade dunkle, yderst vanskelige 

 Spørgsmaal om »Arternes Oprindelse«. Oppermann kommer tilsidst 

 til følgende Slutning: »I mangfoldige Tilfælde nødes vi til at antage, 

 at de unge Planter er udrustede med visse Anlæg, der gør dem til 

 vrange Bøge.« Individerne skal have visse medfødte Anlæg, og 

 disse skal kunne udløses af ydre Faktorer. 



Hauch slutter sig nøje til ham. Saaledes antager han Opper- 

 manns Hypotese om, at der i Jylland gives en egen, langsomt vok- 

 sende Smaa-Art af Bøg, der formentlig skal være en arvelig Form, 

 og i hvert Fald spiller Begrebet »Proveniens« (som vi maaske paa 

 Dansk kan udtrykke ved »Oprindelse« eller »Hjemstavn«) en stor 

 Bolle i hans senere Publikationer; han finder, at i flere Tilfælde, 

 f. Ex. med Eg, er der en betydelig Forskel mellem de Ege, som op- 

 vokser af indenlandsk Frø, og dem, der stammer fra fremmed Frø. 

 Det vil føre mig for vidt her at gaa nærmere ind paa disse vanske- 

 lige Spørgsmaal; jeg henviser til min Bog om »Nedstamningslæren« l . 

 Kun kort vil jeg antyde min personlige Opfattelse af Sagen. 



Det er Lamarckismens Anskuelse, at ydre Kaar kan føre til 

 Fremkomsten af »erhvervede Egenskaber« eller, som vi hellere maa 

 sige: »erhvervede Anlæg«; Individerne skal kunne erhverve sig 



1 Udgivet 1915 af „Udvalget til Folkeoplysnings Fremme". 



