im 



(5. Formgivende ydre Kræfter 



færdes under deres Græsning, bliver disse Buske ofte halvkugle-, bi- 

 kube-, æg- eller kegleformede og meget tæt klippede i hele Over- 

 kredsen, som den Fig. 13 afbildede Gran, der maaske er fremkommen 

 paa denne Maade. Jeg har set mange Græsbakker, Strandfælleder 

 og andre Overdrev, hvis Græsbund var tæt afgnavet, og paa hvilke 

 saadanne Buske stod spredt i stor Mængde, paa deres Overflade ofte 

 mærkede ved Uldtotter fra Faarenes Besøg (f. Ex. paa Møens Klint 



Fig. 115. Strandeng ved Jægerspris Nordskov. 4. Juli 1911. En Rødæl vokser op i en Fodpose af 

 Slaaen. Engen har et lavt. tæt Dække af Græs med Gulaks, Drap-Havre, Hjærtegræs, Rød Svingel, 

 Carex hirta. Tormentil, Gøgeurt (Orchis masculus', Høgeurt (Hieracium auricula, H. pilosella), Gaase- 

 potentil, Galium boréale. Kongepen (Hypochaeris radicata), Ranunkler (Ranunculus acer), Tvebo Bal- 

 drian. Kællingetand (Lotus corniculatus), Stellaria graminea, Strand-Vejbred og Plantago media, 

 Engelsk Græs (Statice Armeria) og Kokleare (Cochlearia danica). Myretuer findes her. (Eug. W.) 



(Fig. 19), Bornholm, Ulfshale, ved Skarrid Sø i Vestsjælland). Se 

 ogsaa Fig. 115. Ogsaa Bøg og andre Løvtræer kan formes til saa- 

 danne tæt klippede lave Buske, naar Dyrene faar Adgang til dem i 

 Ungdommen. Denne tætte Vækst fremkommer derved, at Dyrene 

 i Foraarstiden fortærer de unge Skud, saa at maaske kun smaa, 

 Stumper bliver tilbage, og næste Vaar eller maaske straks faar saa 

 »sovende Øjne« Lov til at udvikle sig. Gentages dette Aar efter 

 Aar, fremkommer et tæt Virvar af Skud, der ligner det, som Gart- 

 neren ved sin Saks fremkalder i Hækker. Mange Vedplante- »Purrer« 

 og mange mangestammede Træer (som Billederne S. 18) og andre 

 »vrange« Former skyldes utvivlsomt Dyrenes Bid; ogsaa Fortidens 

 almindelige Brug af Skovene til Græsning for Heste og Køer har 

 sat Mærker, der endnu kan paapeges. 



1 mange Tilfælde bliver Buskene til sidst alligevel saa omfangs- 

 rige, at Dyrene ikke kan naa ind til Midten; de der værende Grene 

 faar da Fred og naaer at blive normale Langskud — et Træ hæver 



