6. Formgivende ydre Kræfter 



Eg rammes oftere end Bøg -, den naaer som de egentlige Lynafledere 

 ned til Grundvandet. 



Altsaa: Træer med glat Bark, der vædes hurtig og jævnt, og 

 som har opad stræbende Grene, der hurtig leder Vandet ind til 

 Stammen, giver sikrest Læ under et Uvejr. Om Stahls Hypothese 

 er rigtig, vover jeg ikke at bedømme. 



For Danmarks Vedkommende maa den samme Rækkefølge vist 

 nok antages at gælde; men planmæssige Optegnelser herom kender 

 jeg ikke. A. Oppermann anfører (i >Træ« S. 64), at Gran og Eg- 

 er særlig udsatte. 



Lit.: Caspary, Schrift, d. Gesellsch. Königsberg 1871. Oppermann 1912: 

 63. Rostrup 1902. Stahl 1912. I den forstlige tyske Litteratur findes 

 meget om Lynnedslag. 



Røg. I udenlandsk Literatur findes en stor Del om de skadelige 

 Virkninger af Fabriksrøg og anden Røg ; de fremkaldes navnlig, naar 

 Kulpartiklerne, der falder paa Bladene, indeholder Svovl, som senere 

 iltes først til Svovlsyrling, derpaa til Svovlsyre, og derved, at de 

 tilstopper Spalteaabningerne. I Danmark er Klagerne svagere. I 

 vor Botaniske Have har man gjort den Erfaring, at da Frederik d. 

 5tes Marmorbuste efter Havens Flytning i 70erne blev sat ud i det 

 frie, blev den uhyggelig graafarvet og ru, idet Kulpartiklerne korro- 

 derede den. Havens daværende Direktør, Prof. Didrichsen, gik ud 

 fra, at naar den i Slutn. af det 18. og vel ogsaa ind i det 19. Aar- 

 hundrede havde staaet i Friland, i den gamle Have bag Charlotten- 

 borg, maatte den fremdeles kunne gøre det; men den Gang brændte 

 man overvejende Træ, ikke Stenkul, hvis Røg aabenbart er farligere; 

 »Hüttenrauch« indeholder ikke Kulpartikler , men frie Syrer. At 

 Naaletræer paa faa Undtagelser nær ikke kan trives i Botan. Have, 

 skyldes aabenbart ogsaa for vel den væsentligste Del Kulpartiklerne. 



Nattefrost er en af Forstmænd meget omtalt og frygtet Fare, der 

 er stærkt indgribende m. H. t. Træernes Former, navnlig Foraarets 

 Frostnætter, naar Luftens Varme allerede har bragt Saftstigningen i 

 Gang, naar Veddet er vandholdigere, og Knopperne er bragt til at 

 svulme eller Løvspringet allerede er i fuld Gang, og der saa ind- 

 træfer Døgn med Varmegrader under Frysepunktet. Træer, der har 

 tidligt Løvspring, er derfor meget mere udsatte for at lide Skade 

 end de senere udspringende; Bøgen, f. Ex., er mere udsat end Egen, 

 hvis Løvspring kommer et Par Uger senere, men det kan ogsaa ske, 

 at Egen lider, men Bøgen ikke, fordi denne allerede er kommen ud 

 over det allerførste ømtaalige Ungdomstrin. Ogsaa Blomsterne kan, 

 som bekendt, lide af Frosten, f. Ex. Hasselens og Frugttræernes. 



