194 



6. Formgivende ydre Kræfter 



Vækst bliver »vrang«; Træerne bliver slet formede; Bøgetræerne 

 kan faa brede, vrange Kroner, især naar de i flere Aar lider af 

 Nattefrosten. Hos nogle Vedplanter som Rødgran, Ædelgran, Bøg 

 og Eg, opstaar Purrevækst, d. e. Grendannelsen finder Sted især 

 i Kronens Omkreds og bestaar af et Virvar af mange, korte, uor- 

 dentlig stillede Skud (se f. Ex. Eig. 15 i Rostrups Patologi). 



Hele Træets Vækstenergi kan blive svækket. Til de usædvanlige 

 Fremtoninger hører ogsaa Dannelsen af »Sommerskud« (se senere), 

 og Løvbladene paa disse har ofte usædvanlige Former (se Bøg S. 41). 

 Ogsaa anatomiske Abnormiteter optræder (se OGP. 1905). Til de 

 indre Ødelæggelser hører ogsaa Frostrevner, som opstaar ved en 

 stærk og pludselig Afkøling og gaar radiært ind i Veddet; nærmere 

 i Oppermanns »Træ« S. 65. 



Lit.: Hauch 1908. H Sc O 59 ff. Lind 1916. A. Oppermann 1898; 

 1912: Træ, H. 5, Kap. 5. Rostrup 1912. O.G.Petersen 1905. Hos flere 

 af de nævnte findes Henvisninger til anden Literatur. 



Vinden har en overordentlig stor Betydning for Vedplanternes 

 Former, og størst maa den være paa den Tid af Aaret, da de har 

 ungt og derfor tyndhudet Lov. Heldigvis er Vindene sjælden stærke 

 i Foraarstiden, om der end i Maj Maaned endog kan forekomme 

 f. Ex. Sandstorme i Jylland, der gør stor Fortræd paa de sandede 

 Markers Sæd. Men ogsaa til alle andre Aarstider, selv om Vinteren, 

 naar Løvtræerne staar bladløse, kan Vinden gøre stor Skade. Vind- 

 virkningerne maa derfor nævnes straks her, før de enkelte Aarstider 

 omtales. 



Om Vindens Styrke kan her forudskikkes den almindelige Bemærk- 

 ning, at den er stærkere ved Kysterne end inde i Landet, fordi den 

 ved Kysterne har haft frit Løb over store Vandflader, men inde i 

 Landet svækkes ved Gnidningen mod Jorden med alle dens mange 

 fremragende Genstande. Endvidere, at dens Kraft vokser fra selve 

 Jordoverfladen, hvor den er mindst, op til en vis Højde i Luften; 

 Træerne ere derfor mere udsatte for dens Paavirkning end Urterne. 



Vindens Virkninger er dels middelbare, dels umiddelbare 1 . Til 

 de middelbare hører f. Ex., at den udtørrer Jordbunden, gør den 

 haard og muldfattig og virker hæmmende eller ødelæggende paa det Liv 

 af Dyr, Svampe og Bakterier, som har saa stor Betydning for Jord- 

 bundens gunstige Udvikling. Der hvor den kan komme ind mellem 

 Skovens Stammer og Buske, fejer den Lovet bort fra de højere lig- 

 gende eller i det hele for Vind udsatte Steder og fremmer ogsaa 



1 Af Danske er der om Vinden navnlig skrevet af Jobs. Helms 1902. 



