6. Formgivende ydre Kræfter 



203 



mere eller mindre strakte i Vindens Retning. Deraf følger da en 

 jævnt opstigende Flade af Busken eller Træets Krone, saaledes som 

 Fig. 129, 130 og 131 og flere andre viser. 



Til fuld Forstaaelse af Formernes Fremkomst er det nyttigt at 

 bemærke, at de i Vindsiden liggende Skud mere eller mindre bryder 

 Vindens Magt og værner for dem, der udvikles paa Læsiden. Hes- 

 selman har med et Apparat, der kunde angive Vindstyrken, konsta- 

 teret, »at allerede paa de aabne Steder i Løvengen er Vinden bety- 



ng. 129. Bøgepurre paa Østsiden al en Bakke, der ligger paa Østsiden af Jydske Aas. Brøndens Kro. 



Vendsyssel. (K. J. V Steenstrup.) 



delig svækket, og i de sluttede Træsamfund formaar endog stærke 

 Vinde ikke at trænge ind« (1904: 360). Ogsaa Krans skriver (1911) : 

 Busk og Træ, selv i bladløs Tilstand om Vinteren, foraarsager uventet 

 stor Svækkelse af Vinden. Ikke blot bag en Busk, men ogsaa inde 

 i den, bliver Vindens Magt mægtig brudt. 



Af det anførte vil det blive forstaaeligt , hvorfor det i Egne med 

 stærke, fra et bestemt Verdenshjørne fremherskende Vinde er saa al- 

 mindeligt at træffe Buske og Træer, der fra den lave, tæt og uregel- 

 mæssig grenede Vindside jævnt bliver højere og mere normalt grenede 

 hen mod Læsiden; de er ligesom kunstnerisk beklippede paa Vind- 

 siden. Fig. 129, 130 og 131 viser smukke Exempler derpaa. Alt 

 hvad der er i Læ bag Husene, kan trives; alt hvad der rager op 

 over de lægivende Genstande, skæres ubarmhjærtigt og skarpt af af 

 Vinden. Saadanne beklippede Vedplanter eller Krat og Smaaskove 

 som Fig. 131 minder i mærkelig Grad om Snedrivernes og Klitternes, 

 navnlig Vandreklitternes typiske Former: en Luvside med ringe 

 Hældning og en Læside med stejlt Fald (hos Klitterne henholdsvis o. 



