204 



6. Formgivende ydre Kræfter 



10 og 30 Hvad der gælder for den enkelte Busk eller det enkelte 

 Træ, gælder ogsaa for Krat og Skove paa særlig vindhærgede Ste- 

 der, navnlig ved Kysterne. Fig. 131 viser et lille Krat paa Randen 

 af Strandskrænterne ved Nakkehoved; det er tæt og utilgængeligt 

 paa den Side, hvorfra de hyppige og vedholdende Vinde kommer (til 

 højre); det bliver jævnt højere og mere aabent og tilgængeligt, med 

 normale Skud og normale Blade paa Læsiden. 



Disse Billeder illustrerer tydeligt den almindelige Erfaring, at en 



Fig. 130. Popler ved Østsiden af et Hus i Lønstrup (Vestsiden af Vendsyssel, tæt ved Vesterhavet.) 



Aug. 1895 (Eug. W.). 



Skov giver Læ; alle dens mange Grene bryder Vindene, og de gør 

 dette langt bedre end en Mur; thi naar Vinden træffer en saadan, 

 forandrer den hovedsagelig kun sin Retning for en kort Tid, idet 

 den slaar op over Muren og fortsætter i uforandret Retning om end 

 maaske ikke med helt uforandret Styrke, Men inde i en Skov bliver 

 Vindens Magt brudt af Vindsidens Millioner af Grene, der kan siges 

 at ofre sig for deres Kamerater i Læsiden, og der kan i en stor 

 Skov være saa stille i Stormvejr, at man næsten blot af Skytrækket 

 kan iagttage Vindens Retning og af Vindens Susen i Trætoppene og 

 af nedfaldende tørre Grene slutte sig til dens Styrke. Skove og Skov- 

 bryn og levende Hegn bliver derfor til uvurderlig Gavn for det flade 

 Land, der ligger paa Læsiden; allerede i faa Hundrede Alens Af- 

 stand fra en Skov kan Stormen næsten være umærkelig. 



Storslaaede Exempler paa, hvorledes de Vedplanter, der vokser 

 hen imod Vindsiden, giver Læ for dem, der vokser hen imod Læ- 



1 Se Warming, Dansk Plantevækst. 2. Kap. 2. 



