216 



6. Formgivende ydre Kræfter. 



Sølvpoppel, Bævreasp, Sommer-Lind, Bittersød, Brombær. 3) Platan, 

 Birk, Hunderose. 4) Graa-Æl, Spidsløn. 5) Hestekastanie. 6) Ask, 

 Druehyld, Yedvindel. Ogsaa Kohl har en Rækkefølge for nogle Arter. 



Jeg maa væsentlig her indskrænke mig til Bemærkninger om 

 Formforhold, som fremkaldes hos forskellige Arter. Til de mere 

 modstandsdygtige maa man regne Hyld, Pile og Popler, Røn. Bir- 

 kene lider meget; Dunbirken er mere modstandsdygtig end Vorte- 

 birken 1 og er jo ogsaa den, der gaar længst mod Nord. Paa meget 

 vindhærget Strandmark og Strandskrænt former den sig som Busk, 

 der strækker lange, buekrummede Grene ud i Læsiden og som bærer 

 store friske grønne Blade, men deres Ender dræbes regelmæssig; 

 Luv-Sidens Grene er oprette, lavere, for største Delen dræbte og 

 lavdækkede. Men iøvrigt synes dens seje tynde Grene at kunne holde 

 sig længe, efter at de er døde. I Tisvilde træffes som nævnt Træer 

 med nedliggende uregelmæssig krummede Stammer. 



I Salling saa jeg Haslerne meget medtagne. I et Krat var alle 

 opragende, ret lange Grenender dræbte og lavklædte. Egen hævede 

 sig frisk grøn op over dem. 



Egen. Paa Vestsiden af de jydske Purrkrat er den ofte forfær- 

 delig medtagen (jvfr. P. E. Müller om Hald Egeskov). I Vestsiden 

 synker den her og mange andre Steder ned til lave, pudeformede 

 Buske, der næppe hæver sig op over Lyngen. Paa Veststranden af 

 Langeland (Lohals) findes et virkeligt Træ, som har stærkt mod Øst 

 hældende Stamme og en meget medtaget Krone. 



Bøgen. Paa Strandfælled ved Treide Næs ved Vejlefjords Mun- 

 ding er der Træer med høje Stammer, men bøjede Kroner; her er 

 vel Læ af Skoven vesten for, siden de har kunnet faa høj Stamme. 

 I Dronninglund Storskov i Vendsyssel saa jeg ved det vestlige Ud- 

 sigtstaarn toptørre, lave Bøge med Pnrredannelse ved Grunden ganske 

 lig den Buskdannelse, jeg fandt om Foden af de Birke, der paa 

 Himmelbjærget var blevne toptørre ved Brand, eller hvis Stammer 

 var blevne dræbte i næsten hele deres Længde 2 . Mange Steder paa 

 Hedebakker i Nordjylland har der under Vindens Indvirkning dannet 

 sig ogsaa Bøgepurrer (se et senere Kapitel). 



Tjørnen formes af Vinden baade som lav beklippet Busk og som 

 Træ med en meget karakteristisk Form. Som Busk f. Ex. paa Randen 

 af Ristinge Klint paa Langeland; Fig. 140 viser, at den er stærkt 

 skraanende og tæt klippet, og paa Læsiden danner et helt Tag ud 

 over Marken, saa at der i Læ af dette kunde vokse f. Ex. Mark Bynke 



1 Helms 1897. Chr. Nielsen, T. Sk v. 1910 A: 50. 



2 BT 1913, 33. 



