218 



6. Formgivende ydre Kræfter 



paa mange Steder hjælper det af Vinden medførte Grus og Sand 

 eroderende med. Blaabærris lider vel sjældnere, fordi den mere har 

 hjemme paa Skovbunden, men ogsaa den kan findes affarvet og med 

 døde Grene. 



Det er en ret mangfoldig Maade, paa hvilken Vinden faar Betydning 

 for Plantevæksten. I det foregaaende er nævnt flere Exempler paa 

 Dannelse af Kædeaxer, idet Hovedskuddene dræbes, og Sideskud der- 

 ved kommer til kraftigere Udvikling og med et lille Stykke bøjes op 

 i Hovedskuddets Retning og faar dettes Tykkelse, medens Resten efter- 

 haanden forsvinder Af denne Udvikling fremgaar » B a j o n e t f o r m e n « , 

 som ses Fig. 138, 139. Her varer de døde Skuddele længere. En anden 

 Vindform er »Faneformen« (Fig. 137) hos Rødgran, Ædelgran, 

 Hvidgran; paa Amrum har jeg ogsaa set den hos Bjærgfyr. »Sabel- 

 form« findes ofte hos Lærk, Skovfyr og Birk; den kan maaske frem- 

 komme ved Vindtryk i Forbindelse med Endepartiets positive Géo- 

 tropisme, men rimeligvis vil Kædeakser ogsaa ofte spille en Rolle. — 

 Heksekosteagtig Udvikling er almindelig hos Tjørn, Eg, Ene og mange 

 andre, fremkaldte ved en meget stærk og uordentlig Grendannelse. 

 »Kandelaberkrone«, »Harpekrone«, Mangestammethed (Fig. 

 134), Pudeform (Fig. 20), Espalierform, Buskform og mange 

 »vrange« Former, Krøbling- og Dværgformer, kan ogsaa være en Følge 

 at Vindens Virkninger; og saa ødelæggende kan disse være, at hele Egne 

 af Jorden udelukkes fra al naturlig Trævækst, f. Ex. de nordfriesiske 

 Øer, ikke at tale om Polarlandene og Højbjærgene nær Snegrænsen. 



Aarsagerne til de nævnte Virkninger. Om Vindens Virk- 

 ninger foreligger der en enorm Literatur (se Warming 1902, 1903): 

 ogsaa har man søgt Aarsagen til dem i forskellige Retninger. Forst- 

 manden Borggreve (1872) søgte Aarsagen i de mekaniske Virk- 

 ninger, idet Vinden knækker Topskuddene, og Grenene pidskes 

 mod hverandre, hvorved Bark og Blade gnides i Laser. Men Vind- 

 virkningerne fremkommer, selv hvor svag Vind hersker, naar den 

 blot er vedholdende. Buchenau slutter sig til Dels ogsaa hertil. 

 Naturligvis vil Vindens mekaniske Kraft spille en Rolle ogsaa ved 

 Fremkomsten af de nu omtalte Fænomener, især derved, at den fjærner 

 de døde og more Grene. Men at den ikke kan være alene om dem, 

 har været klart for mange. 



Focke i Bremen (1871) og Kohl søgte Aarsagen især i de Salt- 

 partikler, som Vinden fører med fra Havet og afsætter paa Bladene, 

 hvorved disse beskadiges. At Salt af Vinden kan føres fra Havet 

 langt ind i Landet, er sikkert nok (Chrysler i NAm. angiver et Par 



1 Se Warming, Skand. Naturforskermøde. Stockholm 1898. 



