7. Fænologi, Planternes periodiske Livsytringer 



225 



Aarsagsforbindelsen mellem de stedlige Kaar og Fænomenerne. Jeg- 

 skal her blot nævne Belgieren Quetelet, Alphonse de Candolle 

 i Genève, Østerrigeren Fritsch, Tyskerne Hoffmann og Ihne, 

 Hult i Finland, Elias Fries, H. v. Post og Arnell i Sverige, 

 Li ns ser i Rusland o.a. 



Den første mere videnskabelige Behandling her i Danmark skyldes 

 Professor i Astronomi ved Københavns Universitet, Peter Pedersen 

 (død 1861). Han havde allerede 1838 i »Havetidende« »søgt at henlede 

 Opmærksomheden paa de Resultater, der kunde opnaaes ved stadig 

 at anstille Iagttagelser over de mest fremtrædende Træk i Naturens 

 Udvikling om Vaaren« og angav tillige »den Maade, hvorpaa disse 

 Iagttagelser maatte anstilles«. Som Følge heraf gjordes nogle Under- 

 søgelser af de Fon ten a y 1840 — 42. 1854 samlede Pedersen det 

 brugbare Materiale, som forefandtes, eller som han selv havde skaffet 

 til Veje, dels fra det 18. Aarhundrede, dels en lang Række fra det 

 19. Aarh. fra mange forskellige Egne af Danmark og meddelte det i 

 en Afhandling »Vaarens Komme«. Som Mathematiker tager han ved 

 Benyttelsen af de foreliggende Tabeller Hensyn til Sandsynligheds- 

 fejlene. Han har Iagttagelser over forskellige Trækfugles Ankomst 

 og over mange Planters Løvspring og Blomstring m. m. 



I 1844 gav E. Petit en Række værdifulde Oplysninger om Vaarens 

 Fænomener paa Grundlag af Apoteker Steenbergs Fem- Aars Iagt- 

 tagelser (i Helsingør). Han delte Vaaren i tre Perioder : 1 ) Forløbernes, 

 2) Foraarsblomsternes og 3) Løvspringets 1 . Ogsaa Vaupell syslede 

 med Fænologi. Jeg mindes at have set Grene af forskellige Træer 

 anbragt af ham i Vand i Bot. Haves Væksthuse, idet han vilde se, 

 hvor hurtig han kunde fremkalde Løvspringet under disse Kaar, og 

 da han paa en af sine Rejser opholdt sig for sin Lungetuberkuloses 

 Skjdd i Nizza, publicerede han (1858) en Afhandling: Nizzas Vinter- 

 flora med en Række fænologiske Iagttagelser, som han stadig forbandt 

 med Varmemaalinger. Her finder man bl. a. den Iagttagelse, at Række- 

 følgen for Arternes Løvspring kan byttes om: fra Østersøen til Mün- 

 chen er den følgende for tre af vore almindelige Træer: Bøg, Eg, 

 Ask, i Belgien er den Ask, Bøg, Eg, og i Dijon Eg, Ask, Bøg. 

 Han tilstræber stadig Forklaring af de gjorte Iagttagelser. Han kom 

 til den Slutning, at foruden Klimaet har ogsaa Træets oprindelige 

 Hjemstavn Betydning for Udviklingsfaserne, et Spørgsmaal, som først 

 Nutiden ret har begyndt at sysle med (se S. 180 ff.). * 



Maaske var det Vaupells Tilskyndelse, der bragte Landhushold- 

 ningsselskabet til i 1861 at udsende en Opfordring til Folk rundt 



1 Schouws Dansk Ugeskrift 2. R., 5: 223. 



Bot. Tids 35: (Warming Skovene) 



15 



