226 



7. Fænologi, Planternes periodiske Livsytringer 



om i Landet til at gøre fænologiske Iagttagelser, og give en Anvis- 

 ning paa deres Udførelse efter en ensartet Plan m. m. 1 . Dette Skridt 

 synes dog ikke at have ført til nævneværdige Resultater. 



Nogle Aar senere (1867) paabegyndte Joh. Lange Iagttagelser 

 paa en Række almindelige Vedplanter i Landbohøjskolens Have, over 

 Løvspringets og Blomstringens forskellige Paser, samt Frugtmodning 

 og Løvfald. De fortsattes gennen 20 Aar (1867—86) og offentlig- 

 gjordes 1873, 1879 1884, og ved Gartner (nu Professor) Bruun ved 

 Landbohøjskolen 1889 i Botan. Tidsskr. 



E. Rostrup har ogsaa paa dette Omraade som paa saa mange 

 andre samlet Iagttagelser. I sin »Lollands Flora« (1864) skildrer han 

 Vaarens Komme, og i sin »Vejledning i den danske Flora« giver han 

 en Oversigt over Middeltiden for en Del Vedplanters Løvspring. 



Det store af Lange, Bruun o. a. tilvejebragte statistiske Materiale 

 blev derpaa 1890 gennemgaaet kritisk og matematisk af A. O pp er- 

 mann med Beregninger af Middeltal og Middelfejl. Han udfinder 

 saaledes Middeltallet for det fuldendte Løvspring, for Blomstring, 

 Frugtmodning og Løvfald, og meddeler i egne Afsnit Sammenligning 

 mellem de forskellige Voksesteder og Sammenligning- mellem de for- 

 skellige Arter. Sluttelig henviser han til Ønskeligheden af nye Iagt- 

 tagelser i forskellige Egne af Landet og til Japetus Steenstrups 

 Forslag 2 , at bestemme ogsaa Fremkomst og Blomstring for flydende 

 Vandplanter som »særdeles tiltalende«. 



Siden 1890 foreligger der kun spredte og ikke sammenarbejdede 

 Iagttagelser, f. Ex. af Mathiassen i Mullerup ved Slagelse, der 

 ogsaa ved Omsendelse af Skemaer til Udfyldning har søgt at vække 

 Skolens og Elevernes Interesse for Naturiagttagelse. Ogsaa fra 

 meteorologiske Stationer foreligger Iagttagelser. Hvis nogen her i 

 Landet vil optage de fænologiske Studier grundig og omfattende, 

 bør han ogsaa benytte f. Ex. de fra Slesvig og Holsten offentliggjorte 

 Optegnelser og andre fra Nabolandene 3 . 



Fænologiske Iagttagelser vil have stor videnskabelig, til dels endog 

 praktisk Interesse, men fordrer Organisation og Samarbejde 

 mellem mange forskellige Iagttagere for at faa den rette Værdi, saa 

 at de forskellige Landsdeles Forskelligheder i H. t. Livets periodiske 

 Fænomener saasom Hastigheden for Vaarens Fremskriden fra Syd 



1 Den findes anført af Joh. Lange i Bot. T. 7: 168. 



2 Videnskab. Meddel, fra Naturhist. Foren. 1858: 181. 



3 Schlesw. Holst. Jahrb. 1884, 1899; Schriften d. Naturhistor. Vereins für Schlesw.- 

 Holstein, 9 o.a. Jvfr. Botan. Gentralbl. 72: 241. Westerlund: Vårens framsteg vid 

 Kalmar; Bot. Not. 1850. Elias Fries (se Botan. Utflykter). Arnell 1914. Schübeier 

 og Printz 1 Nor^e. 



