228 



7. Fænologi, Planternes periodiske Livsytringer. 



Man bør observere mange Aar igen nem for at udjævne de store 

 Svingninger, der kan forekomme, og man bor iagttage de samme 

 Individer, thi der er store individuelle Forskelligheder; nogle af 

 disse er arvelige, andre beror paa Jordbundens eller Lokalitetens 

 topografiske Forhold eller Træets Alder. Der skal f. Ex. være en 

 sildig udspringende Eg, hvis Afkom heri ligner Modertræerne. Løv- 

 springet kommer tidligere paa Sydhælder end paa Nordhælder, ofte 

 tidligere paa Sydsiden af et Træ end paa Nordsiden. Men vil man 

 have en paalidelig Middelværdi for hele Egnen, bør man iagttage 

 mange bestemte Individer for at udjævne de ofte store individuelle 

 Forskelligheder, der kan være inden for en Art. 



Dernæst bør det være de samme Iagttagere, der gennem en 

 Aarrække gør Iagttagelserne, for at disse kan blive gjort efter nøj- 

 agtig de samme Principer og Fremtoningerne bedømte paa ensartet 

 Maade. Men fremfor alt bør den hele Undersøgelse Landet over være 

 ledet af een Mand, der har Kærlighed til Sagen og Udholdenhed, 

 og kan ofre den nødvendige Tid til at holde et planmæssigt Arbejde 

 af mange paalidelige Deltagere, fordelte paa Stationer rundt over 

 Landet, i rolig Gænge og sluttelig samle de mange spredte Iagt- 

 tagelser til aarlige Beretninger. 



Nogle faa Data kan exempelvis tjene til at vise, at der selv paa 

 et saa lille Omraade som Danmark kan være ret store Forskelligheder. 

 Foraaret kommer senere i det Indre af Jylland end paa Lolland og 

 Langeland, fordi Midt- og Nordjylland er koldere. Møens Klint har 

 senere Løvspring end f. Ex. Nordsjælland, fordi Østersøens Vand er 

 paavirket af Isen ved dens østlige Kyster; den 15. — 17. Juni 1877 

 var Æbletræerne først komne i Blomst ved Liselund, medens de var 

 afblomstrede i Nordsjælland (Bot. Tidsskr. li: 2). Foraaret kommer 

 efter Oppermann senere i Vendsyssel end paa de sydlige Øer, fordi 

 Klimaet paa disse hurtigere bliver varmt, og Bøgen skal endog springe 

 senere ud paa den kolde frederiksbergske Lerjord end paa de tørre 

 og varme Sandbakker i Omegnen af Frederiksværk. Efter P. Pedersen 

 (1854) springer Bøgen 6—7 Dage senere ud ved Eskjær i Salling 

 end i København. Den 5. Maj 1877 fandt jeg Bøgen vidt udsprungen 

 ved Haagerup i Sydfyn, men ved Vemmetofte i Sydøstsjælland var 

 der næsten ingen i Løvspring. Petit siger, at Vaaren kommer tid- 

 ligere ved Vordingborg end ved København. 



I Tilslutning til foranstaaende kan et meget stort, men ogsaa meget 

 vanskeligt Spørgsmaal kortelig antydes, nemlig omForstaaelsen af 

 Plantelivets periodiske Fænomener. Er Løvspring, Løvfald 

 og andre saadanne Fremtoninger umiddelbar fremkaldte (inducerede) 



