7. Fænologi, Planternes periodiske Livsytringer. 



229 



af de Kaar, hvorunder de paagældende Træer leve, og lader Fæno- 

 menerne sig forklare i nøje Tilslutning til Forandringer i Omverdenen, 

 saaledes som det synes ved første Øjekast? Eller fremkaldes de paa 

 Grund af de indre Egenskaber, som er arvelig knyttede til Plantens 

 hele Natur, saaledes at Fænomenerne uforanderlig viser sig paa ny. selv 

 naar Kaarene forandres, og i det højeste lader sig modificere noget 

 i Tilpasning til disse? 



Der er en Række Botanikere, og det utvivlsomt de fleste, der 

 antager det sidste, f. Ex. Schimper, Späth, Volkens, Simon, 

 W. Johannsen, Magnus o.a. Der henvises bl. a. til Fremtoninger 

 i Tropernes Aaret rundt temmelig ensartede Klima, f. Ex. Java, til, 

 at der dér findes Arter, hvis Løvspring falder paa flere ganske for- 

 skellige Tider af Aaret, og at af Træer af samme Art, der staar i 

 hverandres umiddelbare Nærhed, kan et have Løvspring i Januar, et 

 andet i Februar, et tredie i Maj, medens et fjerde endnu er nøgent i 

 Slutningen af Juni. Det ser ud, som om Aarstiden ingen Rolle spiller 

 for dem. Nogle har Løvspring flere Gange om Aaret, og til enhver 

 Aarstid kan man træffe Træer i Hvile og i Løvspring. Selv forskellige 

 Grene af samme Træ kan forholde sig forskellig. 



I Modsætning til disse hævder navnlig G. Klebs i Heidelberg, 

 Howard ogLakon, at alle periodiske Fremtoninger er afhængige 

 af Omverdenen; det er i sidste Instans den, der afgør, om et Træ 

 skal hvile eller være i Løvspring. Enhver Hvileperiode kan ophæves, 

 mener Klebs, ved bestemte Indgreb udefra. Ved en lang Række 

 Forsøg, der strækker sig over de sidste 12 Aar, er det lykkedes ham 

 ved kunstige Indgreb at bringe Hvileperioden hos en Række Arter 

 til at ophøre; han har endog faaet nogle til at vokse uafbrudt i over 

 et Aar. Af saadanne Midler, ved hvilken Hvilen kan ophæves, kender 

 vi jo nu en hel Række. Først gjorde W. Johannsen Forsøg (1900), 

 og ved Anvendelse af Æther opnaaede han smukke Resultater; senere 

 har man anvendt Varmebad (Molisch 1908, 1909), Afbladning (som 

 forøvrigt G o eb el anvendte allerede 1880) og andre Beskadigelser 

 (Fr. Weber 1911), Bestraaling med Radium (Molisch 1912), Vanding 

 med visse Næringssalte (Lak on 1912), ved Injektioner (Jes en ko 

 1911, 12) o.a. 1 . 



Klebs har nu endogsaa opnaaet at kunne naarsomhelst vække 

 selve Bøgens Hvileknopper ved varig Belysning af elektrisk Lys 

 (1914); derved kan han faa Bøgens Vinterknopper til at springe 

 ud til enhver Tid om Høsten og Vinteren, og Væksten at fortsættes 

 uafbrudt. Bøgen fordrer en vis Lysmængde. Hvor hurtig Hvilen 



1 Se ogsaa Kniep og Lakon 1915 



