8. Vinteren 



237 



bart mere modstandsdygtige mod Vinterens Farer end de gamle, der 

 udfoldede sig i Sommertiden. 



Der er for det første en Række Urter, som har Sommersøvn; 

 deres Assimilation sorganer forsvinder fra Skovbundens Overflade alle- 

 rede tidlig om Sommeren. Hertil hører en Række Foraarsplanter : 

 Hvid og gul Anemone, Lærkespore, 

 Guldstjerne, Orkideerne af Ophryde- 

 ernes Gruppe, Desmerurt, endvidere 

 Eranthis og Crocus, men under 

 Løvdækket og i Jorden ligger deres 

 levende Skud og venter paa Vaarens 

 Lys og Varme, begynder endog at 

 udvikle sig ved Midsommerstide. 

 Under Bøgeskovens Løvdække er 

 det da let at finde Anemonernes 

 Rodstokke; hver Gren ender med 

 et blegt, opret, krogformet bøjet 

 Blad eller en Blomst, der er omsluttet 

 af de tre Svøbblade (Fig. 144), og 

 om Efteraaret eller i Høj sommertiden 

 begynder Anemonernes Udvikling 

 paa ny. Ligeledes f. Ex. Orkide- 

 ernes; naar Plantens Sommersøvn 

 begynder, er Vinterknoppen kun 

 lille; hen i Aug. eller September 

 begynder den at vokse, nye Blade 

 dannes inde i Knoppen, og Blom- 

 standen med Blomsterne anlægges. 

 Rimeligvis vokser den Vinteren 

 igennem, naar Kulden ikke er for stærk og Jorden ikke for kold og 

 haard. Paa lignende Maade forholder sig andre Knold- og Løgplanter. 

 Saadanne Arter har altsaa nærmest Sommersøvn. 



For det 2det er der Arter, som sover en Vintersøvn, idet de 

 vegeterer og blomstrer om Sommeren, og først om Efteraaret forsvinder 

 fra Jordens Overflade, undtagen for saa vidt som visne Stængler og 

 Blade angiver deres Voksested. Deres Vækstperiode begynder vistnok 

 med første Vaartid og varer til ind paa Efteraaret; hertil hører vistnok 

 en Mængde Urter, men Sagen trænger til nøjere Undersøgelse. Disse 

 Arters over Jorden værende visne Rester har imidlertid dog en vis 

 biologisk Betydning for dem, naar de frugtbærende Stængler bærer 

 modne Frø, der er løftede mere eller mindre højt over Jorden og let 

 spredes af Vinden eller paa anden Maade til store Afstande. Det 



Fig. 144. Underjordiske Dele af Anemone nemo- 

 rosa, lidt forst. A, Enden af en Rodstok i Ok- 

 tober, og B, samme efter Borttageisen af det 

 sidste omskedende Lavblad : den endestillede, 

 nuterende Blomst er derved blottet. Rod- 

 stokkens ældre Dele er brune ; efter Borttageisen 

 af Lavbladet ses et tredelt lille Løvblad, der er 

 det 1ste Blad paa en Sideaxe, og som med sin 

 Skededel omslutter Resten af Knoppen. I ud- 

 foldet Tilstand i Vaartiden vil det findes staa- 

 ende paa Rodstokken umiddelbart efter Blom- 

 sterstilken. C og D, en Rodstok 5. April. Blom- 

 sterstilken har forlænget sig, Blomsten er mindre 

 nuterende. Rodstokken er sympodial. (Eug. W.) 



