240 



8. Vinteren 



om Vinteren, i alt Fald naar Temperaturen er lav og Himlen sky- 

 dækket, og den Nytte, som de har af at være vintergrønne, maa vel 

 navnlig søges deri, at de er beredte til at assimilere ved første gun- 

 stige Lejlighed uden først at skulle danne nye Blade. 



I 1884 publicerede jeg en Liste over urteagtige Karplanter, der i 

 større eller mindre Grad er grønne om Vinteren. Da det har sin 

 Interesse at kende disse, har jeg gjort den fuldstændigere og meddeler 

 nedenfor en ny og udførligere Liste over saadanne i Danmark voksende 

 Arter (ikke alene Skovarter): enkelte Haveplanter er sat i Parenthes. 



Grønne er de fleste Vandplanter, som er nedsænkede, ikke 

 blot Alger men ogsaa Karplanter; Islaget paa Vandet og det paa 

 dette værende Snelag beskytter, saa de maaske for en Del kan 

 assimilere. Paa Bunden af Vandet ser man de grønne Skud af Calli- 

 triche, Bâtrachium, Elodea, Zannichellia, Potamogeton o. a. samt de 

 store Undervandsblade af Aakande (og Nøkkerose?). Paa Træstammerne 

 ses i fugtigt Vejr grønne Striber og Pletter af Luftalger; i Skovens 

 Udkanter findes de især paa de Sider, fra hvilke Regn og Taage 

 kommer. 



Grønne er fremdeles en Mængde egentlige Landplanter. Først 

 kan man nævne alle Mosser. Den gunstigste Varmegrad for deres 

 Assimilation ligger meget lavt, lavere end for andre Planter, og naar 

 Luften er fugtig og ikke alt for kold, trives de fortrinlig. Nogen 

 egentlig Vinterhvile kan der næppe være Tale om for deres Ved- 

 kommende (B. Jonsson). 



Vintergrønne Karplanter. De nedenfor anførte Arter er 

 enten regelmæssig vintergrønne her i Danmark eller kan dog under 

 gunstige Forhold være det 1 . De fleste vintergrønne har Knopper lige 

 i Jordskorpen (Raunkiærs Hemikryptofyter) og er enten vinter- 

 ann uelle eller bienne eller per en ne navnlig med Rosetskud. 

 Langskud vil vanskeligere kunne holde sig (Asperula). Aarsagen 

 maa jo være den, at ved Jordoverfladen er der varmest, og Rosetter 

 dækkes let af selv et tyndt Snedække. Egne med Barfrost har næppe 

 saa mange vintergrønne som Egne, der sædvanlig er snedækkede. 

 Det var mig i høj Grad paafaldende at se den Forskel, der var mellem 

 den botaniske Have i Upsala og den i København, da jeg i April 

 Maaned i Snesmæltningstiden saa Upsalas ; der var her langt flere 

 frisk-grønne Arter end i København paa samme Tid. 



1 Til den Liste, jeg i 1884 offentliggjorde, havde jeg faaet mange Bidrag fra 

 E. Rostrup og botan. Gartner Th. Friedrichsen. En Del Tilføjelser i efterfølgende 

 Liste skyldes mig selv. Det vil være ønskeligt, om vore paa Landet boende Bo- 

 tanikere vilde fuldstændiggøre den. De har bedre Lejlighed end vi, der bor i en 

 stor Stad. 



