8. Vinteren 



243 



kornene. De brune Farver hos Naaletræer og Buxbom beror paa en 

 Forandring af Bladgrontet. Andre bliver stærkt brun-røde. Dette 

 skyldes det rode Farvestof, A nth o ky an, som farver Cellesaften, 

 ofte knyttet til det Garvestof, som om Vinteren findes saa almindelig 

 i Løvbladene [Arctostaphylos uva ursi, Hierachim pilosella, Sherardia 

 arvensis, Viscaria purpurea, Rumex acetosella, Tulipa, Gagea o. a.). 

 Bladene af Barsvælg (Lamium galeobdolon) er ovenpaa hvidplettede, 

 nedenunder mørkerøde. De hvide Pletter skyldes Lysstraalernes Til- 

 bagekastning, idet der er Luftrum under Huden, som menes at 

 hindre Varmetab opefter; den røde Farve antages at forhøje Bladets 

 Evne til at gøre sig den fra Jorden udstraalende Varme tilgode 1 . 

 Flere andre Urters Blade er ogsaa om Vinteren rødfarvede paa Un- 

 dersiden, saasom hos Geranium robertianum, Anemone hepatica, Cam- 

 panula rotundifolia o. fl. , af udenlandske desuden Saxifraga- Arter, 

 Soldanelia o. a. Nytten af denne Rødfarvning er ikke klar. men 

 efter Stahl (1896) fremmer den rimeligvis Varmeoptagelsen. Man 

 kan her minde om den intensivt røde Farve, som den mikroskopiske 

 Snealge, Chlamydomonas nivalis, kan give Polarlandenes og Høj- 

 bjergenes Snemarker. 



Blad- og Blomsteranlæg i Vinterknopperne. Mange ungdom- 

 melige Organer findes indesluttede i Knopperne. En Vinterknop af 

 vore Vedplanter bestaar foruden af den korte Stængel af oftest to 

 Slags Blade, nemlig 1) Knopdækkets Blade, »Vinterbladene« kunde 

 man kalde dem, hvis særlige Opgave er at beskytte de indenfor lig- 

 gende, 2) ganske unge Løvblade og Blomsteranlæg. De aller- 

 yngste Blade findes øverst paa Stængelen, ses i Regelen kun som 

 ganske smaa Vorter; jo længere man gaar ned ad Stængelen, desto 

 mere udviklede er de. I Knoppen af en Rødgran er der dog en 

 Mængde omtrent lige store* bitte smaa, vorteformede Anlæg til nye 

 Naale 2 . Fyrrens Naale naaer videre, thi ikke alene er Bladene paa 

 Langskuddene anlagte, men ogsaa Naaleknipperne (Dværggrenene) i 

 deres Aksler. Hos Løvtræerne er de ældste Bladanlæg i Knopperne 

 ofte saa store, at de maa foldes sammen paa bestemt Maade for at 

 faa Plads (Bladlejet) 3 . 



I en Vinterknop findes dernæst altid, naar den har naaet en vis 

 Alder, en Mængde Anlæg til nye Knopper; allerede i Akslen 

 af maaske det 6. eller 7. Blad regnet fra Stængelspidsen nedefter 



1 Thomas i Ber. D. Bot. Ges. 19, 1901. 



2 OGP. 1906: 58, Fig. 6 og 08: 8, Fig. 3. 



3 Warming, Alm. Botanik Kap. 9. 



1(>* 



