8. Vinteren 



245 



terne, llobinia pseudoacacia. Salix- Arterne. Sambucus nigra, race- 

 mosa. Syringa vulgaris. Ulmus effusa, mont ana. Weigelia rosea. 

 Viburnum Lantana, opulus. Viscum album. Flere fremmede Arter 

 kan desuden anføres. Ved en Undersøgelse den 9. Marts fandt jeg 

 store Blomsteranlæg hos f. Ex. Arter af Magnolia, Rhododendron, Leu- 

 cothoë og Xanthorhiza. 



Der er altsaa en Mængde meget smaa Anlæg til Blomster i Vinter- 

 knopperne. Jo tidligere Planterne blomstrer, desto videre er, som 

 rimeligt er, ogsaa Blomsteranlægene i deres Udvikling før og i Vin- 

 tertiden. Hos nogle Arter er Støvknapperne store og Støvkornene 

 adskilte; hos andre er de i deres første Begyndelse; man kan hos 

 nogle finde Æggene store, med Krop og Kappe tydelig anlagte, me- 

 dens de hos andre er netop synlige som smaa Vorter. Ossian Dahl- 

 gren har (1915) sammenstillet en hel Del herhen hørende Under- 

 søgelser, dels sine egne, dels andres, mest angaaende Urter. En af 

 dem, jeg har fundet videst udviklet, er Daphne mezereum-, d. 3. Ok- 

 tober havde den store Blomsterknopper, halvt dækkede af tynde Knop- 

 skæl, med gule Støvknapper og store Æg. 



En Række værdifulde Undersøgelser over Knoppernes Udvikling 

 er gjorte af Paul Albert i Rostock (1894); de maa vel antages i 

 det hele ogsaa at have Gyldighed for Danmark. Han undersøgte 

 Knopperne hver 14. Dag 1 . Han fandt, at Birken begyndte at danne 

 Løvblade i Maj; tre andre Arter i Begyndelsen af Juni (Ulvsrøn, 

 Ask, Cydonia japonica); 8 i Juli (Hyld, Morbær, Bøg, Hassel, Løn, 

 Hestekastanie, Pæretræ); 2 i August (Vild Vin, Tjørn); 1 i Septem- 

 ber (Weigelia rosea). De, der begynder at danne Løvblade i Juli og 

 følgende Maaneder, begynder ca. 4 Uger senere at danne Blomster. 

 Hos de andre gaar det ikke saa regelmæssig. Ved disse Anlæg- 

 svulmer Knopperne, især i Løvfaldstid; maaske vandrer de faldende 

 Blades Næringsstoffer netop ned til Knopperne. Men med Løvfaldet 

 indtræder oftest en Standsning. 



Knopskællene maa selvfølgelig begynde deres Dannelse tidligere 

 end Løvbladene, og for Bøgs og Hassels Vedkommende endog et Aar 

 tidligere; hos disse dannedes de tørste Knopskæl allerede i August 

 1891, medens de paagældende Knopper først sprang ud 1893. 



Det viser sig, at jo længere den paagældende Plante gaar mod 

 Nord, desto mere fremskreden er Blomsterdannelsen ved Vinterens 

 Begyndelse (f. Ex. Ask, Birk, Bøg, Hassel); jo mere sydlig Artens 

 Hjemstavn ligger, desto mindre gennemført er den. Dette staar ty- 

 delig i Harmoni med, at Vegetationstiden under højere Breddegrader 



1 Se Referat hos O. G. Petersen 1908: S. 



