246 



8. Vinteren 



er for kort til, at hele Udviklingen fra det første Anlæg til Frødan- 

 nelse kan fuldendes i den. De af vore indenlandske (dyrkede) Træer, 

 hvis Blomster først anlægges i selve Blomstringsaaret, har vist alle 

 hjemme i sydligere, varmere Lande. Her er en tydelig Tilpassethed 

 til vort Klima. Der er næppe noget tropisk Træ, der anlægger sine 

 Blomster saa længe før deres Udspring. Jævnfør ogsaa hermed Fru 

 Resvolls forannævnte Iagttagelse af Knopdannelsen hos nordlige og 

 sydlige Arter af Pil (1909). 



Et andet Forhold er jeg ogsaa tilbøjelig til at sætte i Forbindelse 

 hermed, nemlig Vinter knoppern es Størrelser. Man vil yderst 

 sjælden i Tropeskove finde saa mægtige Knopper, som dem, mange 

 af vore Træer har; jeg tænker, at Tropernes Knopper er saa smaa, 

 fordi de ikke har lang Hvile, og fordi de ikke behøver at være ind- 

 rettede paa en kortvarig Tid til Blomstring og Frugtsætning og 

 derfor maa have mange Organer færdig forberedte. 



Endvidere er det yderst sjældent i Troperne at træffe saa talrige 

 Knopskæl som hos os; de er særlig karakteristiske for koldt tempe- 

 rerede Bælter 1 ; dog kan saadanne findes ogsaa i visse Vinterregns- 

 omraader. Regnskovene har ikke saa solide Knopper som vor Natur 

 og behøver det ikke heller. 



Endnu kan bemærkes, at ogsaa mange Urter har Blomster an- 

 lagte og mere eller mindre vidt udviklede i de overvintrende Knop- 

 per, af Skovplanter f. Ex. Arterne af Simmer, især vel den blaa, Skov- 

 viol, Skovsyre, Kodriver, Gøgeurt, Listera cordata, osv. (Fig. 144, 145). 

 At det samme gælder for Polarlande (og Højbjærgsplanter), fremgå ar bl. 

 a. af de Undersøgelser, som under Titelen "Biology of Arctic Plants" 

 publiceres i »Meddelelser om Grønland« Bd. 36 og 37. Det gælder 

 ogsaa for dem, navnlig de sidste, at den gunstige Aarstid for Blom- 

 string og Frugtsætning er kort; de maa derfor skynde sig og gøre 

 en stor Del af Arbejdet Aaret forud. Ogsaa for deres Vedkommende 

 er det Udviklingstrin, der naaes, meget forskelligt. 



Efter egne og andres (Da hl gren, Samuelsson og fl.) Under- 

 søgelser nævner jeg ogsaa her en Del Arter: 



Åsarum europænm. Anemone nemorosa, ranunculoides , hepatica. 

 Coeloglossum vir ide. Colchicum auctumnale. Coralliorhiza trifida. Co- 

 rydallis- Arterne, ogsaa C. nobilis. Crocus- Kvier. Cypripedilum cal- 

 ceolus. Eranthis hiemalis. Ficaria verna. Gagea, lutea. Helleborus- 

 Arter. Listera cordata. Luzula pilosa. Mercurialis perennis. Oxalis 

 acetosella. Orchis- og Piatant her a- Arterne. Primula officinalis og vist 

 alle de andre Arter. Pulmonaria officinalis. Pulsatilla verna. Scilla 



1 Se Warming, 1892, Lagoa Santa, hvori flere Billeder af Tropeknopper. 



