8. Vinteren 



249 



Her trænges iøvrigt ikke blot for Danmarks Vedkommende men 

 i det hele til nøje Undersøgelser over de nærmere Foreteelser ved 

 denne Vinterblomstring, saasom om Bestøvning (der sikkert maa være 

 Selvbestøvning) finder Sted og hvorledes, om den efterfølges af Frugt- 

 sætning m. m. Bennett fandt i England, at Støvknapperne hos en 

 Række Arter aabnes og Støvet udkastes allerede i Knopperne, før 

 Blomsterne aabner sig, og at Selvbestøvning i alt Fald finder Sted i 

 mange Tilfælde og fører til Frødannelse; men hos andre Arter fore- 

 gaar ingen Selvbestøvning og heller ingen Frødannelse. Mærkelig 

 nok modnes Støvdragere og Støvvej af nogle Arter, der om Sommeren 

 er protandriske, samtidig om Vinteren 1 . Dette falder godt i Traad 

 med det Resultat, hvortil jeg er kommet m. H. t, Polarplanternes 

 Blomster, at Homogami og Selvbestøvning er almindelig 2 . 



Vinterens Farer. 



Skoven er om Vinteren udsat for forskellige Farer, og Træerne 

 saa meget mere end Buske og Urter, som de er højere; Vindens Kraft 

 vokser med Højden fra Jordoverfladen indtil et vist Punkt; Skoven 

 er udsat for at lide ved 1) mekanisk Paavirkning af Vinden i For- 

 bindelse med Is og Sne ; ved 2) Kulden, og ved 3) Udtørring. 



1. Hvad den mekaniske Paavirkning angaar, er det velbe- 

 kendt, at Isslag og Sne, der ved fugtigt Vejr bliver liggende paa 

 Træerne, kan knække Grene (»Snetryk«, »Snebrud«), og at et Sne- 

 dække kan forme Buske og lavere Træer, idet det trykker dem ned 

 til Jorden; herfra hidrører for en Del de nedhængende, krogede 

 Stammer, som er saa almindelige i subarktiske og subnivale Ved- 

 plantesamfund, f. Ex. i Sydgrønlands Birkekrat og i Højbjergene. 

 Ogsaa hos os findes Formdannelse ved Snetryk. For løvfældende 

 Træer er det en stor Vinding, at de om Vinteren er nøgne; de stedse- 

 grønne Vedplanter med store Blade, som vokser vildt hos os (Krist- 

 torn, Vedbend) er ved Voksestedets Art inde i Skovene værnede af 

 højere Træer, eller de er med deres ringe Højde eller Voksemaade 

 godt beskyttede. For Naaletræerne er det vel nogen Vinding, at 

 deres Blade ere saa smalle eller saa smaa, men for øvrigt kan Sne- 

 dækket og Snetrykket paa Grenene af et Naaletræ blive meget be- 

 tydeligt; Fig. 146—147 er i saa Henseende meget oplysende. Naar 



1 Alfr. W. Bennett og W. E. Hart har iagttaget dette hos Myosoton (Mala- 

 -chium) aquaticum og Geranium Bobertianum. Deres Iagttagelser se: Journ. of 

 Bot. 1871: 374 og 1872: 25. 



2 Warming, 1886, i Oversigt D. Vid. Selsk., Om Bygningen og den formodede 

 Bestøvningsmaade af nogle grønlandske Blomster; 1886 i Bihang till Svenska Vet. 

 Akad. Handlingar, 12, Afd. 3: Om nogle arktiske Væxters Biologi. 



