8. Vinteren 



259 



disk Poppel. Begge disse og andre som Bævreasp, Rødæl, Birk har 

 tillige en rigelig Harpiksdannelse paa deres Overflade. I nogle 

 Knopper findes hvide (d. e. luftfyldte, døde) Haar, som fylder op mel- 

 lem Bladene og ligesom Uld maa nedstemme Fordampningen. Disse 

 Bygningsforhold vil utvivlsomt ogsaa bidrage noget til at værne mod 

 Kulden. 



Af andre Bygningsforhold kan nævnes, at Hudcellerne kan være 

 stærkt fortykkede, f. Ex. hos Rødgran (Fig. 7 hos OGP. 08: 12), 

 eller Bladkødets Celler er i det hele stærkt fortykkede, f. Ex. hos 

 Eg (Fig. 8 hos OGP. 1. c). Foruden dette kunde andet anføres, der 

 viser, at Knopperne i Bygning er tilpassede til Livet om Vinteren: 

 Beskyttelsen af de ungdommelige Væv i deres Indre. Der er vel 

 overhovedet næppe noget Blad, der ikke som ganske ungt har et 

 eller andet Værn mod for stærk Fordampning, dels om Vinteren, dels 

 ogsaa i Fødselstiden , Løvspringstiden. Man har hos Rødgran ved 

 Forsøg set, at, om man tager de yderste Knopskæl bort, vil de inden- 

 for staaende og svagere udviklede blive gjort kraftigere, saa at Vand- 

 tab ved Fordampning saa vidt muligt forhindres. 



Knopskællene er »Vinterblade«, deres allervigtigste Opgave er 

 utvivlsomt at værne mod Knoppernes Udtørring ved Fordampning 

 om Vinteren. 



Naar de i Løvspringstiden er til Nytte for de unge Skud, saa er 

 det som Værn dels mod for stærk Fordampning, og dels mod en for 

 tidlig Opvarmning eller mod for bratte Varmesvingninger, der frem- 

 kaldes, naar stærkt Sollys træffer Knopperne. Særlig er Tiden om- 

 kring Solopgang en kritisk Tid. Nogen Nytte gør de i sjældne 

 Tilfælde ved at gemme Oplagsnæring ligesom deres Stængeldele, f. 

 Ex. hos Ask (OGP. 08: 9, 376). 



Efter at jeg nu har kastet et Blik paa Vinterens Plantevækst og 

 indre Livsfremtoninger, gaar jeg videre til Vaaren, hvor Livet, vi 

 kan ikke med Rette sige genvaagner, men udfolder sig tydeligere og 

 i rigere Mangfoldighed. 



KAP. 9. FORVAAREN. 



For at faa en let Oversigt over Vaarens fænologiske Fremtoninger 

 kan vi, som nævnt S. 231, dele den i tre Afsnit: Forvaaren eller 

 Urternes Løvspringstid. Mid vaaren eller Vaarblomsternes Tid, og 

 Fuld- eller H øj va a ren d. e. Vedplanternes Løvspringstid 1 . 



1 Petit kaldte dem (1844) Forløbernes, Foraarsblomsternes og Løvspringets 

 Perioder. 



