9. Forvaaren 



261 



eller endog i Januar, og det er jo en let Sag at bringe den i Blomst 

 langt tidligere ved at sætte Grene med Rakler i Vand i et varmt 

 Værelse. Selv Løvspringet kan begynde hos enkelte Buske; saaledes 

 tittede grønne Blade frem af Ribes Arters Buske allerede i Febr. 

 1911, og i Januar 1916 var Ribes-Arter og en Rosacé (Nuttallia ce- 

 rasiformis) fra N. Am. i Løvspring i Bot. Have. 



Men ofte trækker Vaartegnene ud til langt ind i Marts; da kan 

 det jo endnu være vinterligt og bitterlig koldt med Frost og Sne; 

 Himlen kan være skydækket i mange Tider, og endnu ligger smud- 

 sige, sorte, jordslagne Snedriver i Vejgrøfter og bag Gærder; den 

 smeltende Sne kan ikke synke i den frosne Jord, der kun er blød 

 og vaad lige i Overfladen, og Vandet staar blankt i Vejsporene og 

 Grøfterne. Endnu staar Markerne grønliggraa, da Barfrost har dræbt 

 mange Græsblade, som skjuler de frisk grønne længere inde i Skud- 

 dene. Men Luften kan i Marts ogsaa være klar og blegblaa, Havet 

 ligge mørkeblaat og kruset af milde, bløde Foraarsvinde, og Solen 

 varmer da Jorden og vækker det slumrende Liv. Da træder grønne 

 Skud frem af Jorden, og Blomsterne aabner deres Kroner for den 

 straalende Sol. Saa er der »Foraar i Luften«. 



For-Vaaren kendetegnes især derved, at den er Tiden for Urternes 

 Løvspring, og enkelte Urter og Vedplanter blomstrer. Det kan 

 være svært nok for Urternes Skud at komme frem til Lyset; Jorden 

 og maaske Sne- og Isskorper maa gennembrydes, før de kan naa op 

 til Lyset og grønnes. Saaledes kan Hvid-Simmer gennembryde Sne- 

 skorper, naar de ikke er alt for haarde, og løfte Bøgeløvet, der dan- 

 ner et mere eller mindre fast Dække paa Skovbunden. Uden for 

 Skoven gør Følfod det samme; en Nordmand skildrede i »Naturen« 1 , 

 hvordan denne kan bryde igennem et temmelig fast frossent Snelag 

 paa 10 cm Tykkelse og »af Størrelse som et Kalveskind«, og om 

 hver af de saaledes hævede Blomsterstande var Sneen bortsmeltet, 

 saa at der var dannet en Kanal paa omtr. 1 cm Gennemsnit helt ned 

 til Grunden. Det samme kan Kabbeleje og vel ogsaa andre Planter 

 gøre, der altsaa deri ligner visse Alpeplanter, saasom Soldanellaeme 

 og Polarplanterne; derfor er disse Arter naturligvis ikke »alpine«; 

 rimeligvis kan enhver Plante gøre noget lignende, naar Solstraalerne 

 kan trænge ned gennem Sneskorpen og varme dens Skud, saa at 

 Straalevarmen fra dem kan smelte Sneen. 



Forøvrigt rører der sig mærkelige Kræfter i Skuddene, saa at de 

 faar Magt til at strække sig. Paa forskellig Maade er de udrustede 

 saaledes, at de unge Stængelspidser ikke beskadiges, et interessant 



1 1899: 209; 1900: 272. 



