9. Forvaaren 



267 



først og fremmest til Knopperne. Saftmængden i Træerne aabenbarer 

 sig ved, at mange »bløder«, naar Stammerne saares; til dem, hvis 

 Ved allerede i Forvaaren kan blive saftrigt, hører Avn og Bøg, Birk, 

 Valnød, Popler og Løn, og navnlig for Birkens og Vinrankens Ved- 

 kommende kan Blødningen som bekendt være meget stærk og lang- 

 varig; en Birk, af hvilken jeg før Løvspringet lod borttage en stor 

 Gren, stod og »græd« saa voldsomt i flere Dage, saa at det tilsidst 

 gik mig helt til Hjærte. Den naturlige Trykvirksomhed i en Birk 

 ¥anvære over 2 Atmosfærer. Dette Blødningstryk er ikke et rent 

 fysisk Fænomen; levende Celler maa medvirke — hvorledes er endnu 

 ikke klart. Rodtrykket hos Vedplanterne hører op, naar de har faaet 

 nyt Løv; det erstatter paa en Maade Fordampningen, og naar denne 

 kan gaa for sig. hører Rodtrykket op ; men da har det ogsaa 

 gjort sjn Nytte: fremkaldt Løvspringet. JNfaaletræerne hører til de 

 ikke blødende Træer; de optager ganske vist ogsaa meget Vand 

 om Vinteren — naar Jorden ikke er for kold, og Vejret er mildt, 

 men det gaar bort ved Fordampning gennem deres stedsegrønne 

 Krone. 



Ligesom Urterne i det store og hele begynder deres Løvspring 

 før end Vedplanterne, begynder de lavere af disse i det hele før de 

 højere, d. e. Buskene før end Træerne, Ælmehækkerne, f. Ex., før 

 end Ælmetræerne, og paa Træerne ser man ved Løvspringstidens 

 Begyndelse, altsaa i Slutningen af Midvaaren, at lavere stillede 

 Grene udspringer før de højere stillede; den nedre Del af en Krone 

 kan være fremmeligere end den øvre, hvad f. Ex. Fig. 148 viser. 

 Dette maa jo utvivlsomt forklares derved, at Saftstigningen tidligere 

 naaer til og fuldendes i de lavere end i de højere Vedplanter og Dele 

 af disse. Jo højere Træerne er, desto vanskeligere bliver ogsaa Vand- 

 forsyningen i deres Top, og i højere Alder bliver mange Træer top- 

 tørre, fordi Vandet ikke kan naa til det allerøverste. 



Vandstigningen i Træerne fortsættes, efter at Foraarets Blød- 

 ningsfænomener er ophørte, men da er det i alt Fald til Dels en 

 anden Kraft, der virker, en sugende Kraft, nemlig Fordampningen. 



De første Tegn til Løvspring hos Vedplanterne viser 

 sig derved, at Knopperne svulmer, de begynder at vokse (strække 

 sig), og særlig maa det være i de øvre Dele af dem, at Væksten 

 foregaar; medens nemlig de nedre Knopskæl ikke bliver større eller 

 faar anden Farve, viser der sig lysere, blege eller grønlige Bælter 

 paa den nedre Del af de højere staaende, hvorimod deres Spidser 

 bliver ved at være brune som om Vinteren (Fig. 149). Bælterne vokser 

 i Bredde, efterhaanden som Tiden skrider frem. Disse Fremtoninger 

 sk}ddes dels selve Stængelens Vækst, der er stærkere i de øvre Dele 



