270 



9. Forvaaren 



Blomstring (Juli, August). Kronerne gøre Tjeneste som Bæger og 

 dækker over Støvdragerne og Griflen. Hindbærbusken kommer og- 

 saa tidlig i Løvspring (var f. Ex. helt udsprungen 31. Marts 1913), 

 og Stikkelsbær og andre Ribes- Arter ligeledes; først kommer vel nok 

 Ribs og Stikkelsbær, lidt senere andre Arter, bl. a. Blodribs og Guld- 

 ribs og andre indførte Arter. Ligeledes viser Rose, Tjørn, Hassel 

 og i Haverne Philadelphus, Deutzia, Staphylea, Spiræa y er, Snebær, 

 Syringa, Lonicera- Arter og fl. tidlig de bleggrønne Bælter og kan 

 være i fuldt Løvspring om Midten og i Slutningen af April. »Et 

 grønt Skær, let og ubestemt i Konturen , ligger udbredt over hvert 

 Krat,« siger Petit. 



Nogle Dværgbuske begynder ogsaa at røre paa sig, dog vistnok 

 kun de løvfældende, saasom Mosebøllen og Blaabærbusken. Lyng og 

 Revling staar derimod samtidig ganske brune som Midvinters, til- 

 syneladende upaavirkede af Varmen og Lyset. Blaabærbusken f. Ex. 

 var helt udsprungen og havde store Blomsterknopper d. 28. April 

 1912 i Nordøstsjælland. 



Træerne. Endnu i første Halvdel af April staar Løvskovene 

 bladløse; Vinden suser i Toppene af de nøgne Bøge og Birke, gamle 

 møre Grene brækker den af, og der er, set i Frastand, intet Tegn 

 til, at Hvilens Tid er forbi for Skoven. Men foruden de nævnte 

 Tegn hos de svulmende Knopper sættes Omdannelserne i Træernes 

 Indre nu i Gang. Stivelsen dannes paa ny paa Sukkerets Bekost- 

 ning og kommer til Syne i Ved og Bark; et nyt Stivelsemaximum 

 indtræder, og det varer ved under Løvspringets Begyndelse. Tids- 

 punktet afhænger mest af Vejrligets Varmegrad og af lokale Forhold. 

 Den ene Art begynder tidligere end den anden, vel ogsaa det ene 

 Individ af samme Art tidligere end det andet. En af de sidste skal 

 Birken være, men saa maa den ogsaa skynde sig saa meget mere. 

 Fischer iagttog f. Ex., at der den 18. Marts endnu ingen Stivelse 

 fandtes i Barken, men allerede 10 Dage senere var Stivelsemaximet 

 næsten naaet. Drude har vist Ret i, at dette har »en dybere Be- 

 tydning«, idet Birken derved kan opnaa sin store Udbredelse mod 

 Nord; han mener, at Stivelsens Regeneration fordrer en Middel- 

 temperatur af ö° C. 



Det skyldes formentlig den større Varme i Luften, at Stivelsen 

 nu dannes paa ny. Ogsaa Rødderne vækkes nu til livligere Virk- 

 somhed; Rodbruddet foregaar efter O. G. Petersen før Løvspringet 

 (S. 234). 



Blomstrende Vedplanter. Der er for det første en lille Række af 

 Vedplanter, som normalt blomstrer i Forvaaren og før deres Løvspring. 



