10. Midvaaren 



277 



holostea og nemorum. De øvrige har Unde r j ords -V andreskud, 

 enten Rodstokke eller Jordudløbere, nemlig Adoxa, Anemone 

 nemorosa og ranunculoides, Dentaria bidbifera, Lathræa squamaria, 

 Majanthemum bifolium, Mercurialis perennis, Oxalis acetosella, Petasites 

 albus, Tulipa silvestris og fl. — ialt 17. Ogsaa denne Ejendomme- 

 lighed bør sættes i Forbindelse med Standpladsen, idet Rodslagning 

 fra Stængler fremmes ved Fugtighed, og Lysets Nedtrængen gennem 

 og mellem Trækronerne maa begunstige en vandret Vækst af Lys- 

 skuddene 1 . I øvrigt kommer jeg tilbage hertil, naar senere alle 

 Skovbundens Livsformer tages for til Betragtning. 



Blomsterbiologi. Om Skovens Vaarblomster bør allerede her 

 anføres nogle Ord. Kun faa af dem har uanselige Blomster, nem- 

 lig foruden Haaret Frytle og Bingelurt, der har Vindbestøvning, saa- 

 danne smaablomstrede som Fuglegræs og Desmerurt. De allerfleste 

 har store og iøjnefaldende Blomster. Nogle er hvide (Hvid-Simmer, 

 de to Arter Fladstjerne, Skovsyre (til Dels rødlig)). Andre, og 

 som det synes de fleste Arter, er gule; den gule Farve vil vel ses 

 tydeligst paa den mørke Skovbund (Kodriver - Arterne , Vorterod, 

 Smørblomst, Barsvælg, Guldstjernerne, Milturt, Gul-Simmer). Slut- 

 telig er der en Del, hvis Farve ligger i det blaa, violette eller 

 rødlige (Blaasimmer, Lærkesporearteme, Violerne, Korsknap, Lun- 

 geurt, Ærenpris, Gøgeurt). Disse iøjnefaldende Farver og det, at 

 disse Arter kan yde Næring for Insekter, staar i naturlig For- 

 bindelse med, at disse nu er til Stede i større Antal, navnlig ser man 

 Humlebier i ikke ringe Mængde. Nogle faa Blomster har ingen 

 Honning, men det er Blomsterstøv, som de kan yde Insekterne, hvor- 

 for de naturligvis bør danne Masser af Blomsterstøv; saadanne »Pol- 

 lenblomster« er Simmer- Arterne. De fleste andre har Honning, der 

 er mere eller mindre frit liggende og tilgængelig. Mange Blomster 

 passer bedst for Humlerne og Bierne, f. Ex. Lærkespore, Skælrod, 

 Kodriver, Viol, Gøgeurt; deres Honning ligger mere eller mindre 

 skjult i Bunden af Kronrør eller Sporer. Andre har aabne Blomster 

 og meget aabent liggende Honning og passer bedst for Fluer, f. Ex. 

 Guldstjerne. Sommerfugleblomster med lange, snævre Bør ned til 

 Honningen er sjældne, hvad der vel stemmer godt med, at Sommerfugle 

 i det hele er sjældne, i alt Fald langt sjældnere end paa aabent Land. 



Selvbestøvning synes at finde Sted i mange Tilfælde, dels 

 hvis Insektbestøvning slaar fejl, f. Ex. hos Simmer (Støvknapperne 

 staar højere end Støvfangene), Lærkespore, Skælrod, og dels hos 



1 Se nævnte Afhandling 1916, og min Afhandling „ Jordudløbere u i D. Vid. 

 Selsk. Skrifter, 1918, 8. R., II. 



