10. Midvaaren 



279 



dem selv; paa den sydrussiske sorte Jords Stepper horer jo f. Ex. 

 Gagea arvensis, lutea og minima ifølge Radde til de første Vaar- 

 blomster, og G. stenopetala har hjemme i Balkanlandene; ligeledes 

 har Vintergækken hjemme i Alperne og længere sydpaa, Lærkespore 

 [Cory dallis solida) i Asien, og Gæslingblomst naaer fra Stepperne 

 ved Kaukasus over til Turan og Himalaya osv. Stepperne karak- 

 teriseres ved to Hovedtyper af Livsformer, nemlig Løgplanter og 

 enaarige Arter. Det er da næsten sikkert, at vore vilde Løgplanter 

 efter Istiden maa være indvandrede fra Sydøst og saa have fundet 

 et blivende Sted i vore Løvskove, fordi de der fandt stor Lighed med 

 Steppens Natur: den korte, lyse Vaartid, før Skovens Skygge under- 

 trykkede dem, der svarede til den korte Vaartid i deres Hjem, før 

 Sommerens Tørke og Hede fjærnede dem fra Jordens Overflade. 



Rimeligvis forholder det sig paa lignende Maade med Gæslinge- 

 blomst og andre annuelle Arter, der har fundet en Standplads i vore 

 hede, tørre Klitter og andre Sandegne 1 og paa vore dyrkede Marker, 

 hvor det er Kulturen, der gør Hvilen kort. Om nogle Polarplanter, 

 forøvrigt vist i hvert Fald faa, skulde have fundet Hjem i vor Eor- 

 aarsflora, er vel tænkeligt, men hele dette Spørgsmaal trænger til en 

 anderledes indtrængende og alsidig Belysning, end der hidtil er bleven 

 det til Del. Hesselman er ogsaa inde paa dette Spørgsmaal (1904: 

 451); han tror, at selv om Kjellman har Ret m. H. t. nogle Arter, 

 gælder det næppe for Hvid- og Gul-Simmer, Lærkespore-Arterne og 

 Desmerurt; han mener, at de er lige saa fuldt hjemme i vort Klima 

 som de Træer, sammen med hvilke de vokser; de er tilpassede til 

 Lysforholdene i Skoven derved, at de har henlagt deres Ernærings- 

 arbejde til den tidlige Vaar, og denne Ejendommelighed har de er- 

 hvervet sig i Kampen om Lyset; de har vel snarere deres Stam- 

 frænder i de store Løvskove, som dækkede den nordlige Halvkugle 

 i Pliocæntiden, end i Stepperne eller Alpelandene. Denne Hypotese 

 bringer os dog ikke nærmere til Spørgsmaalets Løsning. Skovtræerne 

 er jo ogsaa indvandrede i Danmark efter Istiden, og ogsaa for dem 

 rejser sig ligeledes Sporgsmaalet om, hvorfra de kom. 



Vedplanterne i Midvaaren. I April Maaned svulmer Knopperne 

 mere og mere, de lyse Bælter bliver større og større, Hestekastaniens 

 Knopper bliver efterhaanden mægtig store og klæbrige; før Maane- 

 dens Ende kan mangen en Knop være næsten helt udsprungen; 

 Hestekastanien er et af de først udsprungne egentlige Træer. 



Man kan i gunstige Aar i sidste Halvdel af April finde følgende 



1 Warming, Dansk Plantevækst, 2. 



