284 



11. Fuldvaaren 



toninger er allerede berørt foran (S. 228) 1 . Men ogsaa indenfor 

 smaa Omraader kan der være Forskelligheder. I 1855 meddelte 

 Vaupell en Del Iagttagelser om nogle af vore Træers Løvspring, 

 der fortjener at kendes — som iøvrigt alt, hvad Vaupell fik publi- 

 ceret i sin korte Levetid. Ifølge ham kommer Løvspringet i Reglen 

 sildigere i Københavns Omegn end i Alleerne ved Byen, og Træerne 

 i Kongens Have sædvanlig nogle Dage før end dem paa Volden og 

 i Alleerne. Der maa formodentlig være lunere i Kongens Have end 



Fig. 153. I Forgrunden Strandeng og Strandsump ved Petersværft. I Baggrunden en fuldt udsprungen 

 Bogeskov (13. Maj 1912). Egene, der rager op over Skoven, er derimod ikke endnu i Løvspring. (E. W.) 



udenfor, og i København lunere end i dens Omegn. Der er jo som 

 bekendt ogsaa nogen Forskel i Varmegraden ved Toldboden og i 

 Landbohøjskolens Have. 



Ogsaa Rækkefølgen for de forskellige Arter kan være forskel- 

 lig. Hos os kommer Bøg (et Par Uger) før Eg (Fig. 153), men Drude 

 har set Eg springe ud før Bøg »ved tidligt, tørt Foraar« (se ogsaa 

 foran S. 225). At der ogsaa hos os kan findes smaa Forskydninger, 

 ses af det gamle Ord: »Kommer Ask før Eg, bliver Sommeren bleg 

 (d. e. tør); kommer Eg før Ask, giver Sommeren Vask« (d. e. bliver 

 vaad). I det hele og store vil Rækkefølgen af de forskellige Arters 

 Løvspring dog ikke være meget forskellig indenfor Danmarks lille 



1 Pedersen uddrager af sit, dog ret sparsomme, Materiale den Slutning, „at 

 Bøgens fulde Løvspring paa den sydlige Del af Øerne falder i Gennemsnit den 

 9. Maj, og paa den nordlige mellem 11. og 12. Maj, samt at dets Begyndelse falder 

 omtr. en Uge tidligere. Efter Iagttagelserne fra Eskjær og Postgaarden i Lim- 

 fjordsegnen kan denne Forskel antages at gælde for den Del af Jylland, der ligger 

 langs Limfjordens sydlige Side". Se forøvrigl Kap. 7. 



