11. Fuldvaaren 



287 



springsfremtoningerne ret tydelige hos Skovfyr, Bjærgfyr, Rødgran, 

 Ædelgran og Ene, naar de lave og unge Individer undtages, hos 

 hvilke jeg allerede har set Foraarstegn i Begyndelsen af Maj 1 . I 

 Slutningen af Maj kan mange Individer af disse Naaletræer dog være 

 vidt udsprungne, og til samme Tid kan man ogsaa se nye Skud paa 

 Lyng, Tyttebær og Eevling. 



Morfologiske Fremtoninger. Selv om Planterne er slupne godt 

 gennem Vintertidens forskellige Farer og ind i den milde, solrige 

 Vaar, er de langtfra beskyttede mod alle Farer. Saadanne vil over- 

 hovedet true dem til alle Tider af deres Liv. De Farer, der nærmest 

 kan blive tale om som knyttede til Fuldvaaren, er følgende: 



Nattefrost. Der kan komme Nattefrost, og isnende kolde og 

 tørre Vinde kan svide de unge Blade, der lige er traadte frit frem 

 eller er i Færd dermed, saaledes at de bliver brune og hænger slapt 

 og visnede ned (se S. 191—194 ; Fig. 121). Ved Herning har man 

 endog d. 14. Juni haft -r-6,l°, og ligeledes har man mange andre 

 Steder især i Jylland haft betydelig Nattefrost i Juni 1913. Natte- 

 frosten bliver navnlig farlig i Vaaren, fordi Planterne da har kastet 

 Vinterklæderne og iført sig den tynde Foraarsdragt ; Løvbladene staar 

 nu saftfyldte og med tynd Hud 2 . 



Af de samme Grunde kan Fordampningen let blive for stærk. 

 Den fremmes ikke blot af Vinden og af Foraarstidens tørre Luft, 

 men ogsaa derved, at Lyset opsuges af Bladgrøntkornene og om- 

 sættes i Varme. For stærk Belysning kan ødelægge Bladgrøntet, 

 særlig er det de gule Farvestraaler, der virker kraftigt og direkte 

 ødelæggende. Ofte ses Exempler paa, at medens Grene i Skygge 

 beholder deres frisk grønne Farve, bliver de, der er udsatte for 

 stærkt Sollys, blege og gullige. Særlig ganske unge Plantedele er 

 udsatte for Ødelæggelse. Som et virksomt Værn for unge Blade mod 

 Ødelæggelse findes meget ofte Haardækker; især mange Urter har 

 stærkt (hvidlig eller graalig) haarede Blade, f. Ex. Følfod og Burre, 

 men ogsaa mange Vedplanters ganske unge og tynde Blade har Haar- 

 dækker, som forsvinder mere eller mindre hos de udvoksne. Ogsaa 

 paa andre Maader kan Planterne regulere Belysningens og Fordamp- 

 ningens Styrke f. Ex. derved, at Bladpladerne stilles skævt imod eller 



1 Exempelvis kan bemærkes, at hos Ædelgran og Rødgran fandtes svulmede 

 Knopper d. 12. Maj 1915 ved Petersværft i Sydsjælland. D. 4. Maj saas de første 

 Løvspringstegn ved Bagsværd paa Rødgranens Knopper, og 16. Maj kastede Ædel- 

 granknopperne de hætteformede tynde Hinder af ved Bagsværd (Fig. 152 G). Men 

 lørst midt i Juni havde Rødgran og Hvidgran længere, lysegrønne Skud. 



2 Nærmere f. Ex. hos Hauch 1908. 



